Bibliografia de Studia Lulliana V. 51 (2011)

I. Edicions, antologies i traduccions d'obres lul·lianes

1) aa. vv., Interpretant Ramon Llull, l'amic i l'amat (Palma: Presidència de les Illes Balears, 2010), 167 pp
Conté edicions de:
II.A.19e - AmicAmat [Català] [parcial]
Catàleg de l'exposició homònima, en què 66 artistes balears fan una versió plàstica d'un versicle del Llibre d'amic e amat. Es reprodueix el text dels versicles en la versió en català modern de Ramon Llull. Llibre d'amic i amat. Trad. Joan Gelabert. (Clàssics del Gall; 1). Pollença: El Gall Editor, 2004. (Segona edició, 2009). 161 pp

2) Da Raimondo Lullo a Nicola Eimeric: Storia di una falsificazione testuale e dottrinale, ed. Sara Muzzi; pr. José Antonio Merino; pres. Luis Francisco Ladaria Ferrer, "Medioevo, 20" (Roma: Antonianum, 2010), 218 pp.
Conté edicions de:
III.22 - Descon [Català] [fragment], pp. 38-40
III.22 - Descon [Italià] [fragment], pp. 38-40
III.22 - Descon [Llatí] [fragment], pp. 38-40
Ressenyat a continuació.

3) Hauf, Albert, "Les veus del temps. Llull o l'estètica compromesa. Comentari a uns textos lul·lians antologats", Temes mallorquins, "Biblioteca Miquel dels Sants Oliver, 38" (Palma/Barcelona: Publications de l'Abadia de Montserrat, 2010), pp. 19-52
Conté edicions de:
II.A.19 - Blaquerna [Català] [fragment comentat], pp. 25-37
II.A.19e - AmicAmat [Català] [fragment comentat], pp. 37-44
II.B.15a - Besties [Català] [fragment comentat], pp. 45-51

4) Llull, Ramon, Cartea Păgânului şi a celor Trei Înţelepţi, trad. Jana Balacciu Matei; pr. Armand Puig i Tàrrech, "Biblioteca de Cultură Catalană" (Bucarest: Editura Meronia, 2010)
Conté edicions de:
II.A.9 - Gentil [Romanès]
Traducció romanesa del  Llibre del gentil 

5) Llull, Ramon, Doctrina pueril. Was Kinder wissen müssen, trad. Elisenda Padrós Wolff; intr. Joan Santanach i Suñol (Barcelona: Barcino - Berlin: Lit Verlag, 2010)
Conté edicions de:
II.A.6 - DoctPu [Alemany]
Traducció alemanya de la versió de la NEORL VII amb introducció divulgativa

6) Llull, Ramon, Llibre d'amic e amat, intr. Francesc Torralba Roselló (Barcelona: Blanquerna-Universitat Ramon Llull, 2009)
Conté edicions de:
II.A.19e - AmicAmat [Català]
Reprodueix el text de Ramon Llull. Llibre d'amic e amat. Llibre d'Ave Maria. Ed. Marçal Olivar; intr. Salvador Galmés. (ENC; A-14). Barcelona: Barcino, 1927. (reimpr. 1985). 159 pp.

7) Llull, Ramon, Raimundi Lulli Opera Latina, Tomus XXXIII, 7-9. Annis 1274-1276 composita, ed. Jaume Medina, "Corpus Christianorum, Continuatio Mediaevalis, 215" (Turnhout: Brepols, 2009), xx + 613 pp.
Conté edicions de:
II.A.6 - DoctPu [Llatí], pp. 9-561
II.A.7 - OraCont [Llatí], pp. 563-601
Ressenyat a continuació.

8) Lulle, Raymond, Le Livre de l'intention, trad. Patrick Gifreu (Perpinyà: Éditions de la Merci, 2010), 162 pp.
Conté edicions de:
II.A.17 - Intenció [Francès]
Ressenyat a continuació.

9) Lulle, Raymond, Le livre des mille proverbes, trad. Patrick Gifreu (Perpinyà: Éditions de la Merci, 2008), pp. 181
Conté edicions de:
III.53 - MilProv [Francès]
Ressenyat a continuació.

10) Perarnau i Espelt, Josep, "Troballa d'un full amb text llatí d'un capítol del Llibre de contemplació, de Llull per a la Maguntina?", ATCA, vol 28 (2009), pp. 615-622
Conté edicions de:
I.2 - Contemp [Llatí] [Fragment del cap. CIII]
I.2 - Contemp [Català] [Fragment del cap. CIII]
Descripció i transcripció d'un full manuscrit trobat a l'interior del còdex Munic - SB - Clm. - 10518 que reprodueix el text llatí del Llibre de contemplació corresponent a la rúbrica que encapçala el f. 93r del dit manuscrit. El text del full trobat es transcriu acarat, a quatre columnes, amb l'original català del ms. A. 268 Inf. de la Biblioteca Ambrosiana de Milà, la còpia del ms. Clm. 10518 i la còpia de l'edició moguntina, vol. IX.

II. Estudis lul·lístics

11) Amengual i Batle, Josep, "Interpretant Ramon Llull", Interpretant Ramon Llull, l'amic i l'amat (Palma: Presidència de les Illes Balears, 2010), pp. 12-13
Panorama del lul·lisme mallorquí des dels orígens a l'actualitat.

12) Amengual i Bunyola, Guillem Alexandre, ""No't do per conseyl, fil, que aprenes dret civil": el tractament del dret com a tècnica i professió a la Doctrina pueril.", Randa, vol 65 [Miscel·lània Gabriel Llompart, 5] (2010), pp. 55-63
Ressenyat a continuació.

13) Badia, Lola, Joan Santanach i Albert Soler, "Els manuscrits lul·lians de primera generació als inicis de la scripta librària catalana", Translatar i transferir: la transmissió dels textos i el saber (1200-1500), ed. Lola Badia, Anna Alberni i Lluís Cabré (Santa Coloma de Queralt: Obrador Edèndum, 2010), pp. 61-90
Ressenyat a continuació.

14) Badia, Lola, "Ramon Llull i la societat del segle XIII: entre la censura i la reforma "artística"", Utopies i alternatives de vida a l'Edat Mitjana. XII Curs d'Estiu Comtat d'Urgell, ed. Flocel Sabaté (Lleida: Pagès editors, 2009), pp. 205-214
Descripció didàctica de l'actitud crítica de Llull davant de la societat contemporània a través d'exemples literaris. Ràpida presentació de la dimensió moral del programa de Ramon en els termes de l'Art.

15) Barenstein, Julián, "Deus est ens deificant. La regla C: definitio et demonstratio en la última versión del Ars de Ramón Llull", Actas de la VII Jornadas de Investigación en Filosofía para profesores, graduados y alumnos. 10, 11 y 12 de noviembre de 2008 (2008)
Ressenyat a continuació.

16) Batalla, Josep, "Die lullsche Ars als philosophische Theologie", Jahrbuch für Religionsphilosophie, vol 9 (2010), pp. 129-158
Ressenyat a continuació.

17) Batalla, Josep, "L'art lul·liana com a teologia filosòfica", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 15 (2010), pp. 321-344
L'article defensa que l'Art lul·liana és un sistema de teologia filosòfica, i critica l'intent de reduir l'Art a una proposta purament epistemològica elaborada per Llull amb la finalitat de corregir els defectes inherents a la teoria aristotèlica de la ciència.

18) Bonner, Anthony, "Ramon Llull in 1308: Prison, Shipwreck, Art, and Logic", 1308. Eine Topographie historischer Gleichzeitigkeit, ed. Andreas Speer i David Wilmer, "Miscellanea Mediaevalia, 35" (2010), pp. 609-628
Ressenyat a continuació.

19) Bronchal Monge, Josep Lluís, "Llibre d'Amic i Amat, de Ramon Llull", Llengua nacional, vol 70 (2010), pp. 18-20
Breu presentació de l'obra

20) Butinyà, Júlia, "El Libre de les bèsties de Llull y el comportamiento político", El pensamiento político en la Edad Media, pres. Pedro Roche Arnas (Madrid: Fundación Ramon Areces, 2010), pp. 321-332
Ressenyat a continuació.

21) Butinyà, Júlia, "El marc del Libre de contemplació i Boccaccio", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 14 (2008-2009), pp. 233-252
Postula Llull com un dels primers usuaris, en l'àmbit romànic, del marc literari (ja sigui com a pròleg-dedicatòria o com a epíleg-capítol final diferenciat) per presentar les seves obres de caràcter literari, molt abans que el procediment fos consolidat pels humanistes

22) Cañellas, M., "La Iglesia limpia la imagen de Ramon Llull y reconoce las injurias del inquisidor Eimeric", Diario de Mallorca (2011, 1 de febrer), pp. 47
Article de diari que resumeix els treballs de Perarnau i altres que mostren que les acusacions d'heretgia de part de l'inquisidor Eimeric es basen en textos de Llull descontextualitzats, malinterpretats, o fins i tot falsificats. Això permetrà a l'Església confirmar el cult al beat, i eventualment posar en marxa el procés de canonització.

23) Chimento, Francesca E., "Il Felix e la teoria politica di Raimondo Lullo: spunti di reflessione", El pensamiento político en la Edad Media, pres. Pedro Roche Arnas (Madrid: Fundación Ramon Areces, 2010), pp. 391-402
Exposició sintètica dels principis bàsics de la reflexió lul·liana sobre el problema de la política, a partir d'algunes definicions que es troben en l'Arbor Scientiae i els exempla de rerefons polític que hi ha al Fèlix

24) Cifuentes i Comamala, Lluís, "Bibliografia de Josep Perarnau i Espelt", Llengua & Literatura, vol 21 (2010), pp. 325-352; Llull 329-333
Bibliografia completa de Josep Perarnau compilada en ocasió de la concessió del doctorat honoris causa per la Universitat de Barcelona de 2009. Versió actualitzada fins al 2013 a Lluís Cifuentes i Comamala. "Bibliografia de Josep Perarnau i Espelt." Revista Catalana de Teologia. Vol 38/2a. 2013. pp. 389-411; Llull 392-395

25) Costa, Ricardo da i Danielle Werneck Nunes, "As funções sociais e políticas do bom cavaleiro no Livro da Ordem de Cavalaria (c. 1279-1283) de Ramon Llull (1232-1316)", Mirabilia, vol 5 (2005), pp. 179-192
Presentació didàctica de la ideologia política i militar el  Llibre de l'orde de cavalleria  a través de cites bibliogràfiques.

26) Costa, Ricardo da i Tatyana Nunes Lemos, "«Cum ferro, fogo e argumentação»: Cruzada, Conversão e a Teoria dos Dois Gládios na filosofia de Ramon Llull", Mirabilia, vol 10 (2010/1), pp. 196-218
Anàlisi de les propostes de creuada i la teoria de les dues espases en diverses obres lul·lianes.

27) Costa, Ricardo da, "A Eternidade de Deus na filosofia de Ramon Llull (1232-1316)", Revista Dominicana de Teologia, vol V /10 (2010), pp. 103-118
Una anàlisi del concepte d'eternitat basada en el Llibre de meravelles, Arbre de ciència, Liber qui debe homo de Deo credere, Ars brevis, Liber correlativoum, Liber natalis i el Liber de civitate mundi.

28) Costa, Ricardo da, "A Morte e as Representações do Além na Idade Média: Inferno e Paraíso na Doutrina para crianças (c. 1275) de Ramon Llull", A Arte de Morrer. Visões Plurais, ed. Franklin Santana Santos, vol 3, 1 (Bragança Paulista, São Paulo: Editora Comenius, 2010), pp. 118-134
Ressenyat a continuació.

29) Costa, Ricardo da, "O que é, de que é feita e porque existe? Definições lulianas no Livro da Alma Racional (1296)", Mirabilia, vol 5 (2005), pp. 142-156
Anàlisi d'aquesta obra de Llull centrant l'atenció en les respostes que dóna a les tres qüestions fonamentals sobre l'existència de l'ànima racional, les quals volen demostrar que l'ànima és un reflex de la Santíssima Trinitat

30) Crisciani, Chiara, "Alchimia e potere: presenze francescane (secoli XIII-XIV)", I Francescani e la politica. Atti del Convegno internazionale di studio, Palermo 3-7 Dicembre 2002, ed. Alessandro Musco, "Biblioteca Francescana, I" (Palermo: Officina di Studi Medievali, 2007), pp. 223-235
Ressenyat a continuació.

31) Cruz Palma, Óscar de la, "Raymundus Lullus contra Sarracenos: el islam en la obra (latina) de Ramón Lull", Cahiers d'Études Hispaniques Medievales, vol 28 (2005), pp. 253-266
Ressenyat a continuació.

32) Domínguez Reboiras, Fernando, "Algunas reflexiones sobre el trasfondo geopolítico del pensamiento luliano", El pensamiento político en la Edad Media, pres. Pedro Roche Arnas (Madrid: Fundación Ramon Areces, 2010), pp. 403-418
Ressenyat a continuació.

33) Domínguez Reboiras, Fernando, "Causa, finis et quies huius mundi: el discurso cristológico de Raimundo Lulio en Messina", Francescanesimo e cultura nella provincia di Messina. Atti del Convegno di studio, ed. Carolina Miceli i Agostina Passantino, "Franciscana, 27" (Palermo: Biblioteca Francescana-Officina di Studi Medievali, 2009), pp. 95-123
Ressenyat a continuació.

34) Domínguez Reboiras, Fernando, "La recepción del pensamiento luliano en la península ibérica hasta el siglo XIX. Un intento de síntesis", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 15 (2010), pp. 361-385
Ressenyat a continuació.

35) Domínguez Reboiras, Fernando, "Las relaciones de Ramon Llull con la corte siciliana", I Francescani e la politica. Atti del Convegno internazionale di studio, Palermo 3-7 Dicembre 2002, ed. Alessandro Musco, "Biblioteca Francescana, I" (Palermo: Officina di Studi Medievali, 2007), pp. 365-386
Ressenyat a continuació.

36) Echauz, Pau, "Ramon Llull, de hereje nada", La Vanguardia (2011, 30 gener)
Article de diari que resumeix els treballs de Perarnau i altres que mostren que les acusacions d'heretgia de part de l'inquisidor Eimeric es basen en textos de Llull descontextualitzats, malinterpretats, o fins i tot falsificats. Això permetrà a l'Església confirmar el cult al beat, i eventualment posar en marxa el procés de canonització.

37) Ensenyat Pujol, Gabriel, "Entorn de la recepció de la cultura humanística a Mallorca", eHumanista, vol 13 (2009), pp. 1-13
L'autor repassa les vies d'entrada de la cultura humanística a Mallorca durant els segles XV i XVI: la presència de mallorquins a la cort del Magnànim, d'estudiants a les facultats iatalianes, i d'eclesiàstics i mercaders a Itàlia. Es descriuen els efectes que els nous corrents tingueren sobre el lul·lisme, i breument sobre l'onomàstica illenca i algunes mostres artístiques

38) Fiorentino, Francesco, "Predestinazione e prescienza nelle opere latine di Raimondo Lullo", Frate Francesco, vol 72 (2006), pp. 91-129
Ressenyat a continuació.

39) Francalanci, Leonardo, "Humanism and lullism in fifteenth-century Majorca: new information on the case of Arnau Descós", Humanism and Christian Letters in Early Modern Iberia (1480-1630), ed. Barry Taylor i Alejandro Coroleu (Newcastle upon Tyne, 2010), pp. 93-103
Ressenyat a continuació.

40) Freedman, Paul, "El món polític i social de Ramon Llull", L'Avenç, vol 336 (2008, juny), pp. 24-40
Aquest article explora el context polític i social en què té lloc la trajectòria vital de Ramon Llull (Palma, 1232/1233 - 1315/1316), la societat catalana i mediterrània en què va formar les seves idees i on va maldar per dur-les a terme

41) Fullana Puigserver, Pere, "El puig de Randa: l'Amat il·lumina l'Amic", Interpretant Ramon Llull, l'amic i l'amat (Palma: Presidència de les Illes Balears, 2010), pp. 14-15
Presentació de l'exposició.

42) Galimberti, Niccolò, "De componendis cyfris di Leon Battista Alberti tra crittologia e tipografia", Subiaco, la culla della stampa. Atti dei Convegni Abbazia di Santa Scolastica 2006-2007 (Subiaco: Iter Edizioni, 2010), pp. 167-239
Estudia la relació entre la criptologia albertiana i la introducció contemporània en Itàlia del sistema d'impremta de Gutenberg basat en l'ús de tipus movible. Cita la quarta figura de l'Art ternària lul·liana com a possible font de les rodes concentriques del mètode d'Alberti.

43) Gómez, Jesús, "El diálogo medieval y el Llibre d'amic e amat de Llull", Revista de Literatura Medieval, vol 16 (2004), pp. 41-62
El treball parteix d'un repàs del diàleg medieval "dentro del ámbito hispánico" (castellà) i planteja una breu visió de conjunt del "diálogo luliano" que no coneix l'aportació de Friedlein ( Roger Friedlein. Der Dialog bei Ramon Llull. Literarische Gestaltung als apologestische Strategie. (Beihefte zur Zeitschrift für romanische Philologie; Band 318). Tübingen: Max Niemeyer, 2004. 348 pp.; Roger Friedlein. El diàleg en Ramon Llull: l'expressió literària com a estratègia apologètica. Trad. Raül Garrigasait. (Col·lecció Blaquerna; 8). Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2011. 412 pp.). El cos de l'article és un repàs dels diàlegs del Llibre d'amic e amat, que acaba evocant els orígens clàssics dels gènere.La menció de Bernat Metge filtra insinuacions sobre el filó humanista a Catalunya (vegeu Lola Badia. "La filosofia natural de Guillem de Conches en català." Boletín de la Real Academia de Buenas Letras de Barcelona. Vol 40. 1985-6. pp. 137-169 [144]). L'edició del Llibre d'amic e amat emprada és la del 1927.

44) Hames, Harvey J., "It Takes Three to Tango: Ramon Llull, Solomon ibn Adret and Alfonso of Valladolid Debate the Trinity", Medieval Encounters, vol 15 (2009), pp. 199-224
Ressenyat a continuació.

45) Hames, Harvey, "Quia nolunt dimittere credere pro credere, sed credere per intelligere: Ramon Llull and his Jewish Contemporaries", Mirabilia, vol 5 (2005), pp. 112-141
Analitza l'ambient intel·lectual en què Llull desenvolupà la seva Art, mostra com pretenia Llull que fos utilitzada i exposa la resposta que Solomon ibn Adret, líder de la comunitat jueva de Catalunya i contemporari de Llull, va donar al repte que Llull va proposar.

46) Hauf, Albert, "Ramon Llull i el «Tirant»", Temes mallorquins, "Biblioteca Miquel dels Sants Oliver, 38" (Palma/Barcelona: Publications de l'Abadia de Montserrat, 2010), pp. 111-133
Treball publicat a  Ramon Llull i el «Tirant» , pr. Pere-Joan Llabrés, "Publicacions del Centre d'Estudis Teològics de Mallorca" 17 (Mallorca, 1992) i ressenyat a SL 33 (1993), 55, 65.

47) Hauf, Albert, "Sobre l'Arbor exemplificalis", Temes mallorquins, "Biblioteca Miquel dels Sants Oliver, 38" (Palma/Barcelona: Publications de l'Abadia de Montserrat, 2010), pp. 53-110
Treball publicat a Arbor Scientiae: der Baum des Wissens von Ramon Lull. Akten des Internationalen Kongresses aus Anlass des 40-jährigen Jubiläums des Raimundus-Lullus-Instituts der Universität Freiburg i. Br., ed. Fernando Domínguez Reboiras, Pere Villalba Varneda i Peter Walter, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana" 1 (Turnhout: Brepols, 2002), pp. 303-342 i ressenyat a SL 42 (2002), 69, 89.

48) Kaeuper, Richard W., Holy warrior: the religious ideology of chivalry (Philadelphia: University of Pennsylvania Press, 2009), 344 pp.
Estudia la visió medieval de la cavalleria expressada tant en els tres tractats més coneguts, els de Guillaume le Maréchal, Geoffroi de Charny i Llull, i també en el roman courtois des de Chrétien de Troyes fins a la Morte d'Arthur de Malory. De l'obra lul·liana destaca el seu caràcter religiós sense ser clerical, i diu que va ser "the most popular book on chivalry in the Middle Ages".

49) La Rosa, Luigi, "Commento di Raimondo Lullo alle preghiere del Pater e dell'Ave Maria", Itinerarium, vol 28 (2004), pp. 229-235
Un comentari sobre els dos capítols assenyalats del "L'Art de contemplació" del final de Blaquerna.

50) La Rosa, Luigi, "Raimondo Lullo, «procuratore degli infedeli» e maestro di vita cristiana", Itinerarium, vol 28 (2004), pp. 157-180
Dopo una breve introduzione biografica, il prof. La Rosa prende spunto dal Liber Clericorum e dal Libre de l'Ordre de Cavalleria per analizzare alcuni aspetti catechetici dell'opus lulliano indirizzati agli adulti. Il confronto delle opere è proficuo, anche se le citazioni dal Libre de l'Ordre de Cavalleria sono tratte dalla traduzione castigliana di M. Batllori, mentre le altre sono tradotte in italiano. È interessante anche il tentativo di ritrovare l'applicazione di alcuni dei precetti catechetici studiati nel Blaquerna.

51) Lemos, Tatyana Nunes, "O nobre e o «pobre» cavaleiro: duas perspectivas lulianas", Mirabilia, vol 8 (2008), pp. 205-220
La cavalleria cristiana segons Ramon Llull (Llibre de contemplació, cap. CXII; Llibre de l'orde de cavalleria).

52) Llorca i Arimany, Albert, El camino espiritual de Ramon Llull (Madrid: San Pablo, 2009), pp. 249
Se centra en la faceta mística i contemplativa de la producció lul·liana amb la voluntat d'extreure'n valors per a l'espiritualitat cristiana actual.

53) Lohr, Charles, "Ramon Lull (1232-1316). The Activity of God and the Hominization of the World", Philosophers of the Renaissance, ed. Paul Richard Blum; trad. Brian McNeil (Washington, D.C.: The Catholic University of America Press, 2010), pp. 12-22

54) López Alcalde, Celia, "El Liber de anima rationali, ¿primera obra antiaverroísta de Ramon Llull?", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 15 (2010), pp. 345-359
Ressenyat a continuació.

55) Luzón Díaz, Rubén, "El funcionament de la memòria al Llibre d'amic e amat, de Ramon Llull", Randa, vol 65 [Miscel·lània Gabriel Llompart, 5] (2010), pp. 29-54
Identificació de les influències de l'Ars compendiosa inveniendi veritatem en el Llibre d'amic e amat, especialment pel que fa al tractament del tema de la memòria. Lectura de diversos versicles a partir de la Figura S de l'Art.

56) Luzón Díaz, Rubén, "El ideal de reforma sociopolítica en el Llibre d'Evast e Blaquerna, de Ramon Llull", El pensamiento político en la Edad Media, pres. Pedro Roche Arnas (Madrid: Fundación Ramon Areces, 2010), pp. 507-516
Breu repàs als principals temes socials i polítics que es tracten al Blaquerna.

57) Luzón Díaz, Rubén, "Una aproximación a la noción de exemplum en la obra luliana, seguida de un breve comentario en los exempla del capítulo 62 del Llibre de meravelles", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 12 (2006), pp. 253-276
Ressenyat a continuació.

58) Maíz Chacón, Jorge, "La argumentación filosófica del caballero medieval. El modelo e ideal luliano en el Libre del Orde de Cavaleria", Mirabilia, vol 5 (2005), pp. 101-111
Anàlisi de la influència del pensament lul·lià en la societat de l'època mitjançant l'exemple del seu tractat de cavalleria.

59) Marco Artigas, Miquel, "La pastoreta, Fèlix, el llop i Bernat Metge: a propòsit de l'episodi inicial del Libre de Meravelles de Ramon Llull", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 13 (2007-2008), pp. 219-226
Compara els dubtes de Fèlix arran de la mort de la pastora amb l'actitud de Metge al Llibre de Fortuna i Prudència, remarca l'ús comú d'alguna font (Llibre de Job) i conclou que Metge mostra una actitud de revolta i menyspreu respecte a les solucions que la filosofia tradicional donava al problema del mal (amb una possible influència remota de Llull)

60) Medina, Jaume, "Obscuritat i elevació d'entemiment en l'obra de Ramon Llull", Revista de Lenguas y Literaturas Catalana, Gallega y Vasca, vol 14 (2008-2009), pp. 253-259
Al Llibre de meravelles (cap. XIV) l'ermità defensa la importància de no fer concessions a la facilitat de comprensió del discurs per tal d'exercitar l'enteniment de l'interlocutor. L'autor analitza aquesta posició dins de l'obra lul·liana

61) Medina, Jaume, "Una introducció a l'obra catalana de Ramon Llull", Notandum, vol 20 (2009, maig-agost), pp. 15-26
Ressenyat a continuació.

62) Muzzi, Sara, "«Stranieri e pellegrini» sulle orme di san Francesco: l'esempio di Raimondo Lullo", Come stranieri e pellegrini. I Francescani lungo l'itinerario della via del Corridoio Bizantino e della via Amerina, "Viator, 10" (Assisi: Ed. Porziuncola, 2010), pp. 165-185
Lo studio divulgativo della dott. Muzzi prende l'avvio dal titolo del convegno tenuto ad Assisi per presentare Llull come seguace di Cristo alla maniera di S. Francesco, mostrando le affinità tra la vita del santo assisiate e quella del beato maiorchino. Attraverso questo confronto sono spiegati anche i meccanismi dell'Arte e il suo ruolo unificatore, rimarcando l'importanza del dialogo inter-religioso come mezzo per raggiungere un unico cammino universale al quale dovrebbero partecipare tutti i "pellegrini" di questo mondo.

63) Pardo Pastor, Jordi, "Diálogo inter-religioso 'real ou aparente' durante a Idade Média hispânica: Ramon Llull (1232-1316)", Mirabilia, vol 5 (2005), pp. 38-59
El present treball tracta de l'existència del diàleg interreligiós durant l'Edat Mitjana. Per a presentar l'status quaestionis es prenen elements històrics i, sobretot, la figura de Ramon Llull i la seva obra Llibre del gentil e dels tres savis.

64) Pardo Pastor, Jordi, "Mahoma y el Anticristo en la obra de Ramon Llull", Anales del Seminario de Historia de la Filosofía, vol 22 (2005), pp. 159-175
L'article defensa que la visió lul·liana de Mahoma i l'Islam estan marcades d'una banda per les seves experiències personals i de l'altra per la finalitat apologètica de la seva obra, que el situa dins de la tradició cristiana de la refutació dels dogmes islàmics

65) Perarnau i Espelt, Josep, "El Rei Joan I dóna força legal a les còpies del dictamen de la Comissió Ermengol sobre el llibre de Ramon Llull, [Arbre] de filosofia d'amor (Barcelona, Arxiu Reial (ACA), Canc. r. 1892, f. 217v)", ATCA, vol 28 (2009), pp. 629-633
Transcripció d'aquest document, ja publicat anteriorment per Antoni Rubió i Lluch a Antoni Rubió y Lluch. Documents per l'historia de la cultura catalana mig-eval. Vol 2 vols.. Barcelona, 1908-1921. (ed. facs, Barcelona IEC, 2000). II, 306-7, i comentari que destaca la significació política del document per a la defensa de Ramon Llull.

66) Perarnau i Espelt, Josep, "Lliçó en l'acte de doctorat honoris causa (Universitat de Barcelona, 28 d'abril de 2009)", ATCA, vol 28 (2009), pp. 919-929
Reimpressió de Josep Perarnau i Espelt. "Discurs del professor Josep Perarnau i Espelt." Solemne investidura com a doctor honoris causa del professor Josep Perarnau i Espelt. Intr. Lola Badia. Barcelona: Publicacions i Edicions de la Universitat de Barcelona, 2009. 33 pp., el discurs de l'investidura com a doctor honoris causa per la Universitat de Barcelona el 2009.

67) Perarnau i Espelt, Josep, "Sette secoli di malintesi su Raimondo Lullo: interpretazioni sbagliate e falsificazioni vere e proprie hanno messo in cattiva luce l'opera del pensatore", L'Osservatore Romano, vol CL, n. 258 (2010, 8-9 novembre), pp. 4
Reprodueix gairebé integralment Da Raimondo Lullo a Nicola Eimeric: Storia di una falsificazione testuale e dottrinale. Ed. Sara Muzzi; pr. José Antonio Merino; pres. Luis Francisco Ladaria Ferrer. (Medioevo; 20). Roma: Antonianum, 2010. 218 pp..

68) Pini, Giorgio, "Scotus's Legacy", 1308. Eine Topographie historischer Gleichzeitigkeit, ed. Andreas Speer i David Wilmer, "Miscellanea Mediaevalia, 35" (Berlin i New York: de Gruyter, 2010), pp. 486-515

69) Planas, Rosa, De Ramon Llull a Francesc Prats (1450?-1503?): un exemple d'evolució del conflicte amb el judaisme, "Publicacions del Centre d'Estudis Teològics de Mallorca, 44" (Mallorca, 2010), 23 pp.
Estudi de l'evolució de les doctrines de Llull referents a la conversió dels jueus i del ressò que tingueren entre els seus seguidors, que acabaren adoptant al s. XV una actitud molt més agressiva. Es pren com a exemple el cas de l'humanista Francesc Prats.

70) Pons Fraga, Josep, "Els diàlegs de l'amic i l'amat, 700 anys després", Interpretant Ramon Llull, l'amic i l'amat (Palma: Presidència de les Illes Balears, 2010), pp. 16-18
Divagacions sobre el Llibre d'amic e amat.

71) Pons, Damià, "Mateu Obrador, una vida incerta, una obra frustrada", Miscel·lània Homenatge a Josep Estelrich i Costa, "Monografies santjoaneres, 20" (Sant Joan: Col·lectiu Teranyines / Institut d'Estudis Baleàrics, 2009), pp. 373-399

72) Pons, Damià, "Mateu Obrador, una vida incerta, una obra frustrada", Trajectes literaris: de Mateu Obrador a Baltasar Porcel (Palma: Lleonard Muntaner, 2010), pp. 373-399

73) Pons, Damià, "Ramon Llull, un gegant al mig d'una cultura farcida d'adversitats històriques", Comunicació. Revista del Centre d'Estudis Teològics de Mallorca, vol 124 (2010)
Un breu relat, sobretot dels esforços mallorquins per donar a conèixer l'obra de Llull, començant per Jeroni Rosselló l'any 1859, i passant al s. XX per les ORL, i més tard (i fins al s. XXI) per les NEORL.

74) Puig i Oliver, Jaume de, Josep Perarnau i Espelt, Carme Clausell Nácher, Eva Izquierdo Molinas, Sadurní Martí, Raquel Rojas Fernández, Gemma Avenoza i Lourdes Soriano, "Catàleg dels manuscrits de les obres de Francesc Eiximenis, OFM, conservades en biblioteques públiques", ATCA, vol 29 (2010), pp. 9-880
Ressenyat a continuació.

75) Ramis Barceló, Rafael, "Las oposiciones a la cátedra de Vísperas de Leyes de la Universidad Luliana de Mallorca (1759): cuestiones jurídicas e ideológicas", Memòries de l'Academia mallorquina d'Estudis Genealògics, Heràldics i Històrics, vol 20 (2010), pp. 187-198
Ressenyat a continuació.

76) Ramis Barceló, Rafael, "Pasquines de lulistas y antilulistas en 1750: (Biblioteca Pública de Palma, ms. 1146)", BSAL, vol 65 (2009), pp. 285-300
Ressenyat a continuació.

77) Ramis Barceló, Rafael, "Sobre la denominación histórica de la Universidad de Mallorca: problemas institucionales e ideológicos en torno al lulismo", Cuadernos del Instituto Antonio de Nebrija, vol 13/2 (2010), pp. 237-263
Ressenyat a continuació.

78) Rigobon, Patrizio, "Ancora a proposito della Consolacio Venetorum et totius gentis desolate di Ramon Llull", I Francescani e la politica. Atti del Convegno internazionale di studio, Palermo 3-7 Dicembre 2002, ed. Alessandro Musco, "Biblioteca Francescana, II" (Palermo: Officina di Studi Medievali, 2007), pp. 849-855
In questo articolo Rigobon riprende il filo dall'articolo pubblicato in Momenti di cultura catalana in un millennio, (Atti del VII convegno dell'AISC, Napoli 22-24 maggio 2000) (recensito in SL 44 (2004) pp. 137, 206-8) presentando con rigore scientifico le relazioni fra i pochi manoscritti esistenti della Consolatio Venetorum ed esponendo il contesto storico dal quale l'opera lulliana deriva. È ben argomentato anche il ruolo che Llull pretendeva avere nell'atavica rivalità tra le due repubbliche marinare italiane.

79) Ripoll Perelló, Maria Isabel, "La Càtedra Ramon Llull", Llengua & Literatura, vol 20 (2009), pp. 437-438
Brevíssim repàs de la trajectòria de la Càtedra des del 2003

80) Ripoll Perelló, Maribel, "Un episodi desconegut en el procés d'edició de l'obra catalana de Ramon Llull", Randa. Miscel·lània Gabriel Llompart / 2, vol 62 (2009), pp. 91-139
A partir de l'estudi de la relació espistolar entre Marià Aguiló i Bartomeu Muntaner, l'autora remarca la importància que, malgrat haver passat desapercebut, aquest darrer tingué en el lul·lisme mallorquí de la segona meitat del s. XIX, tant per la seva contribució com a catalogador de còdexs com pel projecte d'edició de l'obra catalana de Llull que ja tenia esbossat cap a 1860. L'autora també reivindica l'existència d'un lul·lisme intel·lectual a la Mallorca del XIX.

81) Romano, Marta M.M., "Una bozza de teoria politica nell'Ars de inventione iuris de Raimondo Lullo", I Francescani e la politica. Atti del Convegno internazionale di studio, Palermo 3-7 Dicembre 2002, ed. Alessandro Musco, "Biblioteca Francescana, II" (Palermo: Officina di Studi Medievali, 2007), pp. 857-876
Ressenyat a continuació.

82) Rubio Albarracín, Josep Enric, "Ramon Llull com a mite identitari (més ençà de la Renaixença)", Mirabilia, vol 5 (2005), pp. 84-100
Anàlisi, a través d'una selecció de textos de la primera meitat del segle XX, de l'aprofitament de la figura de Llull en el discurs nacional català bastit a partir de la Renaixença, que l'identifica com un dels mites fundacionals bàsics de la nació.

83) Rubio, Josep E., "Un casus de derecho canónico matrimonial en el primer libro del Romanç d'Evast e Blaquerna: una aproximación al texto literario desde el contexto cultural", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 15 (2010), pp. 285-297
Ressenyat a continuació.

84) Schäfer, Detlef, Ramon Lull: entre la Bíblia i l'Alcorà. Biografia novel·lada (Petersberg: Michael Imhof Verlag, 2009), 272 pp.

85) Soler, Albert, "Els manuscrits lul·lians de primera generació", Estudis Romànics, vol 32 (2010), pp. 179-214
Ressenyat a continuació.

86) Tous Prieto, Francesc, La forma proverbi en l'obra de Ramon Llull: una aproximació (Treball fi de màster: Universitat de Barcelona, 2010), 47 pp.
Aquest treball ofereix una anàlisi de la producció proverbial de Llull (Arbre exemplifical, Proverbis de Ramon, Proverbis de la Retòrica Nova, Mil proverbis, Proverbis d'ensenyament) tot posant-la en relació amb altres tipus de formulacions aforístiques que hi ha repartides en un ampli ventall de textos lul·lians, i proposa el sintagma «formes sentencioses» per definir aquesta família textual.

87) Uckelman, Sara L., "Computing with concepts, computing with numbers: Llull, Leibniz and Boole", Programs, Proofs, Processes, Proceedings of the 6th Conference on Computability in Europe, 2010, Ponta Delgada, Azores, Portugal, June 30 - July 4, 2010. Lecture Notes in Computer Science, ed. F. Ferreira, B. Löwe, E. Mayordomo i L.M. Gomes, vol vol. 6158 (2010), pp. 427-437
Ressenyat a continuació.

88) Uriarte Rebaudi, Lía Noemí, "Una aproximación a Raimundo Lulio desde su Libro de Amigo y Amado", Studia Hispanica Medievalia IV. Actas de las V Jornadas Internacionales de Literatura Española Medieval, ed. Azucena Adelina Fraboshi, Clara Stramiello de Bocchio i Alejandra Rosarossa (Buenos Aires, Universidad Católica Argentina, 1999), pp. 117-123
Aquest treball aprofita amb intel·ligència la bibliografia abastable el 1999 i presenta una visió molt enraonada i precisa del Llibre d'amic i amat, sense defugir la densitat del pensament que s'amaga darrera de versets aparentment poètics.

89) Vallès i Serra, Rita, "Un amic poc conegut a les Pitiüses", Interpretant Ramon Llull, l'amic i l'amat (Palma: Presidència de les Illes Balears, 2010), pp. 19
Sobre la poca presència de Llull a les Pitiüses.

90) Vega Esquerra, Amador, "La imaginación religiosa en Ramon Llull: una teoria de la oración contemplativa", Mirabilia, vol 5 (2005), pp. 157-178
Ressenyat a continuació.

91) Villalba i Varneda, Pere, "De arte addiscendi", Mediaeval Sophia (2010, jul.-des.), pp. 5-29
Lliçó magistral de l'autor en ocasió de la concessió del doctorat honoris causa a l'Ateneo di Palermo. Breu referència al De civitate mundi de Llull (p. 22).

92) Villalba Varneda, Pere, "El princeps en l'Arbor imperialis de Ramon Llull", I Francescani e la politica. Atti del Convegno internazionale di studio, Palermo 3-7 Dicembre 2002, ed. Alessandro Musco, "Biblioteca Francescana, II" (Palermo: Officina di Studi Medievali, 2007), pp. 1109-1138
L'articolo si compone principalmente di un elenco analitico delle opere lulliane che trattano temi politici, soffermandosi particolarmente su alcune sezioni dell'Arbre de ciència. Le conclusioni che trae Villalba rimarcano il ruolo particolare di Llull come pensatore anche nel campo politico. Dai dati raccolti il beato non sembra distinguere o dare più valore al potere temporale o a quello spirituale, ma indica chiaramente che la società è una sola, con le proprie imperfezioni. La battaglia principale che potrebbe unire le due spade è, secondo Llull, quella contro gli infedeli.

93) von Stuckrad, Kocku, Locations of knowledge in medieval and early modern Europe: esoteric discourse and western identites, "Brill's studies in intellectual history, 186" (Leiden: Brill, 2010), xiv + 242 pp.; Llull 176, 184,192, 195
Ressenyat a continuació.

94) Wilkinson, Alexander S., Iberian Books. Books published in Spanish or Portuguese or on the Iberian Peninsula before 1601 / Libros ibéricos. Libros publicados en español o portugués o en la Península Ibérica antes de 1601 (Leiden / Boston: Brill, 2010), lxx + 830 pp.
Ressenyat a continuació.

III. Tesis i tesines

95) Buonocore, Eleonora, A Basic Handbook of Lullian Logic and Its Introduction. Edition and Study of Two Unknown Logical Texts of the Medieval Lullian Tradition: The <i>Nove et Compendiose Introductiones Logice and the Loyca Discipuli Magistri Raymondi Lulli</i> (Tesi doctoral de la Universitat de Siena, 2009), 424 pp.
Conté edicions de:
Anònim.4 - NovIntr [Llatí], pp. 223-317
Anònim.69 - LogDisc [Llatí], pp. 318-352
Ressenyat a continuació.

96) Gisbert Calduch, M. Eugènia, Edició crítica dels llibres III, IV, V, VI i VII del Llibre de meravelles de Ramon Llull (Tesi doctoral, Barcelona: Universitat de Barcelona, 2010), pp. 305
Conté edicions de:
II.B.15 - Felix [Català] [Llibres III-VII]
Aquesta tesi ofereix el text crític del Fèlix a partir d'una recensio completa dels testimonis catalans i occità de l'obra, la qual cosa permet també d'afinar en la proposta de l'estemma. L'aparell de variants recull les que són significatives per a la filiació dels manuscrits de les dues branques de la transmissió. La tria del manuscrit de base privilegia la branca beta sobre l'alfa, que és la que havia servit per a les anteriors edicions.