Bibliografia de Studia Lulliana V. 56 (2016)

I. Edicions, antologies i traduccions d'obres lul·lianes

1) Arnau de Vilanova, Arnaldi de Villanova. Opera Medica Omnia. XIV. Expositio super aphorismo Hippocratis <i>In morbis minus, Repetitio super aphorismo hippocratis Vita brevis</i>, ed. Michael R. McVaugh i Fernando Salmón (Barcelona, 2014), 378 pp.
Conté edicions de:
Vilanova.6 - Morbis [Llatí], pp. 55-81
Vilanova.7 - Vita Brevis [Llatí], pp. 195-261
Ressenyat a continuació.

2) Barenstein, Julián, "Fe y razón según Ramón Llull: el Liber de convenientia fidei et intellectus in obiecto (1314)", Circe de clásicos y modernos, vol 18/1 (2014)
Conté edicions de:
IV.10 - ConvFid [Castellà]
Ressenyat a continuació.

3) Gómez, Francesc J., "El frau de l'alquimista a l'infern dantesc de Joan Pasqual i en la tradició medieval", Magnificat Cultura i Literatura Medievals, vol 2 (2015), pp. 159-196
Conté edicions de:
Fabri.1 - Lapide [Llatí]
L'article presenta una edició i un estudi del capítol XLVI del Tractat de les penes particulars d'infern del franciscà català Joan Pasqual, escrit poc després de 1436. L'autor analitza els testimonis medievals de la llegenda alquímica de Ramon Llull i del rei Eduard d'Anglaterra i dos motius narratius d'origen oriental que es troben en un exemple del capítol "Del cercle de l'alquímia": el del fals alquimista i el rei i el del llibre dels folls.

4) Llull, Ramon, Arte breve de la invención del derecho, trad. P. Ramis Serra i R. Ramis Barceló; intr. R. Ramis Barceló, "Historia del derecho, 37" (Madrid: Carlos III, 2015), 233 pp.
Conté edicions de:
III.78 - ArsBrJur [Castellà]
Ressenyat a continuació.

5) Llull, Ramon, "Llibre de Evast e Blaquerna", Revue d'Études d'Oc, ed. Cyril P. Hershon, vol 160-bis (Rennes, 2015), pp. 159-427
Conté edicions de:
II.A.19 - Blaquerna [Occità]
Ressenyat a continuació.

6) Llull, Ramon, Llibre de les bèsties, ed. Laura Borràs; il. Pilarín Bayés (Barcelona: Santillana, 2015), 150 pp.
Conté edicions de:
II.B.15a - Besties [Català] [Adaptació al català modern]
Adaptació escolar.

7) Llull, Ramon, Llibre de les bèsties, ed. Roc Casagran; il. Aitana Carrasco (Carcaixent: Sembra Llibres, 2015), 112 pp.
Conté edicions de:
II.B.15a - Besties [Català] [Adaptació al català modern]
Adaptació escolar.

8) Llull, Ramon, Llibre de meravelles. Volum I: llibres I-VII. Volum II: llibres VIII-X., ed. Lola Badia, Xavier Bonillo, Eugènia Gisbert, Montserrat Lluch i Anna Fernàndez Clot, "Nova Edició de les Obres de Ramon Llull, X i XIII" (Palma: Patronat Ramon Llull, 2011 i 2014), 275 i 341 pp.
Conté edicions de:
II.B.15 - Felix [Català]
Ressenyat a continuació.

9) Llull, Ramon, Vida del Maestro Ramón Llull, ed. Anthony Bonner; trad. José María Micó, "Pre-Textos" (Barcelona: Editorial Barcino, 2015), 95 pp
Conté edicions de:
IV.47 - VitaCoet [Castellà]
IV.47 - VitaCoet [Llatí]
Traducció castellana amb text bilingüe.

10) Lúlio, Raimundo, A Nova Lógica, trad. Guilherme Wyllie (São Paulo: Instituto Brasileiro de Filosofia e Ciência "Raimundo Lúlio", 2014), 363 pp.
Conté edicions de:
III.56 - LogNov [Llatí]
III.56 - LogNov [Portuguès]
Ressenyat a continuació.

11) Lulle, Raymond, Livre d'homme, ed. Constantin Teleanu, "Magister, 2" (Paris, Schola Lvlliana, 2015), 312 pp.
Conté edicions de:
III.47 - Home [Francès]
Traducció francesa.

12) Lullus, Raimundus, Ars brevis, trad. Jana Balacciu Matei; intr. Josep Enric Rubio Albarracín, "Biblioteca Medievala" (Bucarest: Editura Polirom, 2015), 240 pp.
Conté edicions de:
III.77 - ArsBre [Llatí]
III.77 - ArsBre [Romanès]
Versió romanesa de caràcter divulgatiu.

13) Myésier, Thomas Le, La <i>Parabola gentilis</i>, ed. Óscar de la Cruz Palma; trad. Giuliana Musotto, "Machina Philosophorum, 38" (Palermo: Officina di Studi Medievali, 2014), 196 pp
Conté edicions de:
Myésier.5 - ParabGen [Llatí], pp. 27-80
Myésier.5 - ParabGen [Italià], pp. 81-122
Myésier.2 - QClaruit [Llatí], pp. 125-128
Quidort -  [Llatí] [Tractatus de probatione fidei], pp. 137-173
Ressenyat a continuació.

14) Nijs, Bob de, "Ramon Llull, Dierenepos: vertaald en ingeleid", Tiecelijn, vol 27 (2014), pp. 295-342
Conté edicions de:
II.B.15a - Besties [Neerlandès]
Breu presentació sobre Ramon Llull (pp. 295-302); traducció holandesa del "Llibre de les bèsties" (pp. 302-342).

15) Ripoll Perelló, Maribel, Ramon Llull. El viatger de la paraula (Palma: Illa Edicions, 2015), 105 pp.
Conté edicions de:
I.2 - Contemp [Català] [fragments], pp. 65-67
II.A.9 - Gentil [Català] [fragment], pp. 67-69
II.A.6 - DoctPu [Català] [fragment], pp. 69-70
II.A.17 - Intenció [Català] [fragment], pp. 70-72
II.A.19e - AmicAmat [Català] [fragments], pp. 73-74
II.B.15 - Felix [Català] [fragments], pp. 75-76
III.22 - Descon [Català] [fragments], pp. 77-79
III.23 - ArbSci [Català] [fragment], pp. 79-81
III.43.bis - CantRam [Català], pp. 82-85
III.50 - RhetNova [Català] [fragment], pp. 85
IV.47 - VitaCoet [Català] [fragment], pp. 86-89
IV.49 - Phantas [Català] [fragment], pp. 89-93
IV.71 - Testam [Català] [parcial], pp. 93-94
IV.108 - CivMun [Català] [fragment], pp. 94-95
Ressenyat a continuació.

16) Villalba i Varneda, Pere, Ramon Llull. Vida i Obres, vol Volum I. Anys 1232-1287/1288. Obres 1-37 (Barcelona: Institut d'Estudis Catalans / Elsa Peretti Foundation, 2015), 1007 pp.
Conté edicions de:
II.A.1 - ArsCoInv [Català] [trad., resums i comentaris], pp. 288-322
II.A.2 - LctComAI [Llatí], pp. 336-341
II.A.2 - LctComAI [Català], pp. 336-341
FD I.12 - DefPrin [Català], pp. 342-344
II.A.3 - ArsNot [Llatí], pp. 924-938
II.A.3 - ArsNot [Català], pp. 924-938
Ressenyat a continuació.

II. Estudis lul·lístics

17) Austin, Amy M., "Love of Language as the Language of Love: Image, Reading and Translatio Studii et Imperii in Ramon Llull's (1232-1316) Arbre de filosofia d'amor (1298)", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 86-97
Este artículo examina las maneras en que el Arbre de filosofia d'amor de Ramon Llull (1232-1316) refleja e informa los protocolos más amplios de lectura y escritura en los siglos trece y catorce. Basándose en las teorías poscoloniales de translatio studii et imperii, este artículo revela las maneras en que Llull promueve la formación de la sabiduría y expande los límites del contacto religioso, lingüístico, cultural y geográfico.

18) Balacciu Matei, Jana, "L'arquer amb una sola fletxa", Visat. La revista digital de literatura i traducció del PEN català, vol 20 (2015, octubre)
Ressenyat a continuació.

19) Berlin, Henry, "Introduction: Llull among the Disciplines", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 1-4
Ressenyat a continuació.

20) Bonillo Hoyos, Xavier, "Catálogo de ejemplos lulianos", Magnificat Cultura i Literatura Medievals, vol 2 (2015), pp. 55-127
Ressenyat a continuació.

21) Brugha, Cathal MacSwiney, "Decision Support: Foundation of Nomology", European Journal of Operational Research, vol 240 (2015), pp. 737-747
Un estudi molt general dels fonaments de la nomologia, és a dir de la ciència de les estructures cognitives ("the science of the processes of the mind"), però en aquest cas dirigit a sistemes empresarials o administratius. En una secció històrica Charles Peirce serveix com a introducció a a l'Art del seu predecessor, Ramon Llull, les estructures combinatòries del qual són analitzades en una pàgina.

22) Butinyà, Júlia, "Llull y la filosofía laica medieval", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 44-67
Ressenyat a continuació.

23) Cambi, Matteo, "Bindo Guascappa copista per la Corona siculo-aragonese: l'apporto pisano al mito di Federico III", eHumanista/IVITRA, vol 7 (2015), pp. 3-20
Ressenyat a continuació.

24) Casas, Sònia, "Per què va ser important Ramon Llull?", Sàpiens, vol 159 (2015, setembre), pp. 24-32
Presentació divulgativa

25) Cassanyes Roig, Albert i Rafael Ramis Barceló, "Fray Junípero Serra y la Universidad Luliana y Literaria de Mallorca", Archivum Franciscanum Historicum, vol 107, fasc. 3-4 (2014), pp. 427-455
Ressenyat a continuació.

26) Cassanyes Roig, Albert i Rafael Ramis Barceló, "Los grados de artes y filosofía en la Universidad Luliana y Literaria de Mallorca", Analecta Sacra Tarraconensia, vol 87 (2014), pp. 271-294
Ressenyat a continuació.

27) Cassanyes Roig, Albert i Rafael Ramis Barceló, "Los grados en Teología escotista en la Universidad Luliana y Literaria de Mallorca (1692-1823)", Archivo Ibero-Americano, vol 74, nº 277-278 (2014), pp. 7-51
Ressenyat a continuació.

28) Chimento, Francesca, "Traduzioni nella tradizione: il caso del Fèlix e le lingue romanze", Schede Medievali, vol 52 (2014), pp. 189-201
Ressenyat a continuació.

29) Cortijo Ocaña, Antonio, "Leriano y Llull: de amantes y caballeros", Scripta. Revista Internacional de Literatura i Cultura Medieval i Moderna, vol 5 (2015), pp. 1-20
L'autor analitza el final de la Cárcel de Amor i posa en relació el discurs sobre l'amor de Leriano amb alguns passatges del Llibre de l'orde de cavalleria de Ramon Llull. En apèndix, presenta, en primer lloc, una síntesi en anglès dels capítols del tractat lul·lià i, en segon lloc, el text del discurs de Leriano de la Cárcel de Amor.

30) Costa, Ricardo da, "La Retórica Nueva (1301) de Ramón Llull: la Belleza a servicio de la conversión", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 28-43
Ese trabajo presenta el concepto de Belleza en la Retòrica Nova  (1301) y el Llibre de contemplació  (1271-1274) de Ramón Llull, idea central retórica para convertir el mundo al cristianismo, y mostrar sus respectivos temas, ejemplos y proverbios.

31) Courcelles, Dominique de, "De Ramon Llull à Josep Maria Subirachs: comment donner à voir l'invisible. L'Escala de l'enteniment de Ramon Llull et le Monument a Ramon Llull de Josep M. Subirachs", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 21-27
En la obra luliana l'Escala de l'enteniment constituye un motivo mayor, muy bien representado en el Breviculum manuscrito de los años 1320 o en la edición valenciana de 1512 del De nova Logica. En la Montserrat de tierra, piedra y cielo, el Monument a Ramon Llull del escultor Subirachs del siglo XX refleja precisamente, tanto por la repartición de los bloques de piedra como por su verticalidad, el vuelo del entendimiento sugerido por Ramon Llull siglos antes hasta la ciudad invisible, celestial y divina. Así se conjugan lo material y lo inmaterial para enseñar el umbral de la visibilidad de lo invisible inteligible a partir de la materia sensible.

32) Demontis, Luca, "Quomodo Terra Sancta recuperari potest. Fidenzio da Padova, Raimondo Lullo e il «superamento» della crociata", Antonianum, vol 90/3 (2015), pp. 545-561
Ressenyat a continuació.

33) Díaz Marcilla, Francisco José, "La influencia de Ramon Llull en el entorno del Cancionero de Juan Alfonso Baena", Antonianum, vol 90/3 (2015), pp. 623-654
Ressenyat a continuació.

34) Eco, Umberto, "4. L'Ars Magna di Raimondo Lullo", Storia della Filosofia, ed. Umberto Eco i Riccardo Fedriga, vol I "Dalla Antichità al Medioevo" (Roma: Editori Laterza e Encyclopedia Publishers, 2014), pp. 525-528
Ressenyat a continuació.

35) Ensenyat, Gabriel, "Ramon Llull i les arts mecàniques", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 109-125
Ramon Llull atorga a les arts mecàniques un rol més rellevant que el que concedien al treball manual els autors del seu temps, que el consideraven degradant. Per contra, per al Beat es tracta d'una activitat digna. Per això li concedeix una entitat pròpia dins dels esquemes socials del seu temps. Aquesta concepció lul·liana innovadora és la que, amb el pas del temps, acabarà per imposar-se.

36) Escobar, Ángel, "Hacia una caracterización de la transmisión aristotélica en la Cataluña medieval", Anuario de Estudios Medievales, vol 45/1 (2015)
Aquest treball ofereix una anàlisi de les principals vies de recepció de l'aristotelisme a Catalunya durant l'edat mitjana (segles XI-XV). L'autor parteix de diverses dades de transmissió textual i les valora en relació amb el context peninsular. Hi ha un apartat dedicat a Ramon Llull i Arnau de Vilanova (p. 306-311).

37) Forteza Oliver, Miquela i Miquela Sacarès Taberner, "Las Xilografías antiguas del Bto. Ramon Lull. Repertorio luliano de la Imprenta Guasp", Gutenberg-Jahrbuch, vol 90 (2015), pp. 142-161
Ressenyat a continuació.

38) Forthomme, Bernard, "La folie comme force réformatrice. Approche dialectique et romanesque selon Raymond Lulle", Antonianum, vol 90/3 (2015), pp. 495-519
Ressenyat a continuació.

39) Friedlein, Roger, "Figuracions del jo en Jaume I d'Aragó i en Ramon Llull", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 98-108
Jaume I d'Aragó el Conqueridor (1208-1276) i Ramon Llull (1234-1316) contribuïren a l'escassa literatura autobiogràfica de l'Edat mitjana amb textos excepcionals. El Llibre dels fets del rei d'Aragó és la primera autobiografia europea en llengua vulgar. Ramon Llull, a més de la Vita coaetanea, desenvolupa tota una literatura del jo al voltant del personatge de Ramon / Raimundus. Tot i essent coetanis, els principis estètics dels dos autors divergeixen en el punt fonamental del tractament de la contingència.

40) García Pérez, Francisco José i Rafael Ramis Barceló, "Un conflicto universitario y los orígenes de la represión antiluliana del obispo Juan Díaz de la Guerra en el seminario de Mallorca", Studia Historica. Historia Moderna, vol 37 (2015), pp. 323-350
Ressenyat a continuació.

41) García Pérez, Francisco José, "La persecución del lulismo en la catedral de Mallorca durant el episcopado de Juan Díaz de la Guerra (1772-1777)", Hispania Sacra, vol 66, Extra II (2014), pp. 397-419
Ressenyat a continuació.

42) García Pérez, Francisco José, "La represión antiluliana del obispo Díaz de la Guerra en Andratx", Memòries de la Reial Acadèmia Mallorquina d'Estudis Genealògics, Heràldics i Històrics, vol 24 (2014), pp. 89-105
Ressenyat a continuació.

43) Gayà Estelrich, Jordi, "Una teologia de la història, com a premissa del diàleg intercultural proposat per Ramon Llull", Comunicació, vol 130 (2014), pp. 223-260
Ressenyat a continuació.

44) Giuberti, Fabricia dos Santos, "A proposta de uma Ciência Universal na Arte Breve (1308) de Ramon Llull", Mirabilia, vol 19 (2014/2), pp. 284-294
Ressenyat a continuació.

45) Higuera Rubio, José, "La pluralidad de sentidos del término ars: scientia-philosophia-sapientia", Anales del Seminario de Historia de la Filosofía, vol 31/2 (2014), pp. 323-245
El término ars adquiere diversos sentidos en el contexto de la enseñanza universitaria medieval. La extensión semántica de este término alcanza significados como scientia, sapientia y philosophia. El objetivo de este artículo es hallar esta multiplicidad de sentidos en el Arte luliano, así como introduir la tradición de las artes liberales y mecánicas en el estudio de la evolución del pensamiento luliano.

46) Higuera Rubio, José, "Las artes del Arte: las artes liberales en la evolución del Arte luliano", Medievalia, vol 16 (2013), pp. 89-97
Ressenyat a continuació.

47) Higuera Rubio, José, "Saint Louis and Llull's «Plan» for the Crusade in the Western Mediterranean: modo bellandi et modo convertendi", Life and Religion in the Middle Ages, ed. Flocel Sabaté (Cambridge Scholars Publishing, 2015), pp. 163-183
Ressenyat a continuació.

48) Imbach, Ruedi i Catherine König-Pralong, Le défi laïque. Exise-t-il une philosophie de laïcs au Moyrn Âge? (París: Vrin, 2013), 226 pp.; Llull 14-19, 81-86, 123-146
Una recopilació en versions revisades de set articles publicats anteriorment, tres dels quals tracten de Ramon Llull:
 Catherine König-Pralong. "Les laïcs dans l'histoire de la philosophie médiévale." Doctor Virtualis. Vol 9. 2009. pp. 169-197; Llull 172-5
 Ruedi Imbach. Laien in der Philosophie des Mittelalters. Hinweise und Anregungen zu einem vernachlässigten Thema. (Bochumer Studien zur Philosophie; 14). Amsterdam: B.R. Grüner, 1989. 170 pp. Llull 60-64,102-131, cap. I
 Ruedi Imbach. "Die Arbor humanalis und die anthropologische Relevanz der «artes mechanicae»." Arbor Scientiae: der Baum des Wissens von Ramon Lull. Akten des Internationalen Kongresses aus Anlass des 40-jährigen Jubiläums des Raimundus-Lullus-Instituts der Universität Freiburg i. Br.. Ed. Fernando Domínguez Reboiras, Pere Villalba Varneda, Peter Walter. (Instrumenta Patristica et Mediaevalia. Subsidia Lulliana; 1). Turnhout: Brepols, 2002. pp. 135-157

49) Jordà 'de Catalunya', Meravelles descrites, ed. Jordi Joan Baños (Barcelona: Angle Editorial, 2014), pp. 124

50) Marini, Massimo, "«Sanctissimus mandavit responderi, ut tandem quiescat». Sulle tracce di alcuni manoscritti lulliani conservati a Roma", ATCA, vol 30 (2011-2013), pp. 483-525
Ressenyat a continuació.

51) Maulu, Marco, "Parler et se taire: le dialogue entre les animaux et les hommes dans le Llibre de les bèsties de Ramon Llull", Reinardus: Yearbook of the International Reynard Society, vol 26 (2014), pp. 127-138
Relectura del Llibre de les bèsties a partir de l'anàlisi de l'episodi de l'ambaixada dels animals a la cort del rei dels homes. Malgrat la seva capacitat de dialogar amb ells, el rei evita adreçar la paraula als animals de forma sistemàtica

52) Muzzi, Sara, "Raimondo Lullo e il dialogo interreligioso nello «spirito di Assisi»", Analecta TOR (2014), pp. 411-413
Ressenyat a continuació.

53) Muzzi, Sara, "Raimondo Lullo e la base reale del confronto interreligioso: il Libre de contemplació en Déu e il Llibre del gentil e dels tres savis", Dialogus. Il dalogo filosofico fra le religioni nel pensiero tardo-antico, medievale e umanistico, ed. M. Coppola, G. Fernicola i L. Pappalardo, "Institutiones, 4" (Roma: Città Nova, 2014), pp. 395-413
Ressenyat a continuació.

54) Ortega Villoslada, Antonio, "Ramon Llull y el universo marítimo", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 126-141
Autor más que polifacético, Ramón Llull es todavía el gran desconocido. Una de sus facetas más peculiares es la relativa a su relación con el mar. Sus múltiples viajes y su nacimiento en la isla de Mallorca le llevó a conocer en profundidad el mundo del mar y a aplicarlo en su afán misionero.

55) Pereira, Michela, "Raimondo Lullo e l'alchimia: un mito tra storia e filologia", Frate Francesco. Rivista di cultura francescana, vol 80 (2014), pp. 517-523
Ressenyat a continuació.

56) Planas, Rosa, "Lluites antil·lustes a la Mallorca de la segona meitat del segle XVIII", Analecta Sacra Tarraconensia, vol 87 (2014), pp. 295-329
Resum d'alguns textos polèmics de la segona meitat del segle XVIII, especialment de La verdad sin rebozo, de Fra Sebastià Rubí, O.P., amb esment de les principals idees d'aquest autor i de les rèpliques que li varen seguir. El resum, molt esquemàtic, pot ajudar als lectors interessats a conèixer una mica millor l'ambient de les controvèrsies lul·lianes de la segona meitat del segle XVIII, que han estat objecte d'estudi arxivístic per part de Pérez Martínez, Riera Palmero, Ferrer Flórez, García Pérez i altres. S'ha d'agrair aquesta tasca de divulgació d'una època i d'uns conflictes que mereixen un anàlisi profund i ben acurat.

57) Pujol, Clàudia, "Ramon Llull, el primer català universal", Sàpiens, vol 159 (2015, setembre), pp. 82
Presentació divulgativa

58) Ramis Barceló, Rafael, "El Pontificio Colegio de la Sapiencia de Mallorca durante el siglo XVII: Constituciones y colegiales", Historia de la Educación, vol 33 (2014), pp. 167-192
Ressenyat a continuació.

59) Ramis Barceló, Rafael, "Entorn al lul·lisme del cardenal Despuig", Randa. Miscel·lània Josep Miquel Vidal Hernández, vol 74 (2015), pp. 5-18
Ressenyat a continuació.

60) Ramis Barceló, Rafael, "Las cátedras lulianas de la Universidad de Mallorca (1692-1824)", BSAL, vol 70 (2014), pp. 185-205
Ressenyat a continuació.

61) Ramis Barceló, Rafael, "Las cátedras suaristas de la Universidad Luliana y Literaria de Mallorca (1692-1767)", Archivum Historicum Societatis Iesu, vol 164/2 (2014), pp. 399-425
Ressenyat a continuació.

62) Ramis Barceló, Rafael, "Los colegiales del Pontificio Colegio de la Sapiencia de Mallorca durante el siglo XVIII", Obradoiro de Historia Moderna,, vol 23 (2014), pp. 238-257
Este artículo intenta examinar el perfil de los colegiales del Pontificio Colegio de la Sapiencia de Mallorca durante el siglo xviii. Después de explicar algunos rasgos de la vida colegial, se estudia con especial atención la supresión del Colegio (1773-1777) por el obispo Juan Díaz de la Guerra.

63) Ramis Barceló, Rafael, "Nuevas perspectivas para la historia del lulismo: referencias lulianas desconocidas en textos impresos del siglo XVI", Antonianum, vol 90/3 (2015), pp. 583-606
Ressenyat a continuació.

64) Ramis-Barceló, Rafael, "Las cátedras escotistas de la Universidad Luliana y Literaria de Mallorca (1692-1824)", Archivum Franciscanum Historicum, vol 108 (2015), pp. 301-317
Ressenyat a continuació.

65) Ramis-Barceló, Rafael, "Las cátedras tomistas de la Universidad Luliana y Literaria de Mallorca (1692-1824)", Archivum Fratrum Praedicatorum, vol 83 (2013), pp. 345-368
Article sòlidament documentat en què es descriu l'origen de les càtedres tomistes de la Universiat Lul·liana de Mallorca als segles del XVII al XIX i se'n perfilen els titulars i els ensenyaments (lectura i orientació doctrinal). L'autor conclou que "La Universidad Luliana y Literaria de Mallorca integró a los dominicos y a la opinión tomista como una de las vías de estudio de la filosofía y de la teología [...] Hubo pluralidad de vías para el estudio de la filosofía y la teología,de suerte que los alumnos podían escoger entre el suarismo, el lulismo, el escotismo y el tomismo".

66) Ripoll Perelló, Maribel, "Les edicions catalanes del Llibre d'intenció. Antecedents, història i caracterització", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 142-159
Ressenyat a continuació.

67) Robinson, Cynthia, Imagining the Passion in a Multicultural Castile. The Virgin, Christ, Devorions, and Images in the Fourteenth and Fifteenth Centuries (Pennsylvania: The Pennsylvania State University Press, 2013), pp. 466; Llull 10-2, 21, 22 38-9, 113-15, 129, 180-81, 212, 292-94, 306
Ressenyat a continuació.

68) Rubio Albarracín, Josep Enric, "Alguns apunts sobre Salzinger com a traductor de Llull", Studia mediaevalia Curt Wittlin dicata / Mediaeval studies in honour Curt Wittlin / Estudis medievals en homenatge a Curt Wittlin, "Symposia Philologica, 25" (Alacant: Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana, 2015), pp. 333-339
Ressenyat a continuació.

69) Rubio, Josep E., "L'accés a l'obra llatina de Llull", Serra d'Or, vol 661 (2015, gener), pp. 24-27
Presentació divulgativa de les edicions de l'obra llatina de Ramon Llull

70) Rubio, Josep E., "Les morts de Ramon Llull", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 5-20
Ressenyat a continuació.

71) Rubio, Josep E., "Ut sub brevibus multa possit capere: la notación alfabética en el Ars de Ramon Llull", Historia Religionum, vol 6 (2014), pp. 97-110
Ressenyat a continuació.

72) Ruiz Simon, Josep Maria, "Les «metàfores morals» de l'ermità Blaquerna. A propòsit de la manera i la matèria del Llibre d'amic e amat", eHumanista/IVITRA. A. Monogràfic I. Arts of Finding Truth: Approaching Ramon Llull, 700 Years Later, ed. Henry Berlin, vol 8 (2015), pp. 68-85
Ressenyat a continuació.

73) Salonius, Pippa i Andrea Worm, "Introduction", The tree: Symbol, Allegory, and Mnemonic Device in Medieval Art and Thought, "International Medieval Research, 20" (Turnhout: Brepols, 2014), pp. 1-12; Llull, 1-3
Ressenyat a continuació.

74) Santanach i Suñol, Joan, "Ramon Llull i l'obscuritat que il·lumina. Apunts sobre l'origen i rendibilitat literària d'un recurs exegètic", Anuario de Estudios Medievales, vol 45/1 (2015), pp. 331-354
Ressenyat a continuació.

75) Santanach, Joan, "L'automatització de la literatura a l'Arbre exemplifical", Sonograma Magazine, vol 28 (2015, 29 octubre)
Ressenyat a continuació.

76) Sedda, Filippo, "La predicazione agli infedeli tra Francesco d'Assisi e Ramon Llull", Antonianum, vol 90/3 (2015), pp. 607-622
Ressenyat a continuació.

77) Soler, Albert, Lola Badia i Joan Santanach, "Ramon Llull com a escriptor vernacle", Serra d'Or, vol 661 (2015, gener), pp. 16-23
Presentació dels trets que caracteritzen l'obra de Ramon Llull des del punt de vista de la seva condició de laic que s'autofinacia i produeix una obra al marge de les institucions acadèmiques, polítiques i religioses del moment.

78) Soler, Albert, Ramon Llull, il. Sebastià Serra (Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2015)
Per a un públic infantil, s'imagina la vida del beat com a contada pel seu copista favorit, Guillem Pagès.

79) Teleanu, Constantin, "La contribution de l'Art de Raymond Lulle à l'élargissement du système médiéval des vertus théologales", La teoría filosófica de las pasiones y de las virtudes. De la Filosofía Antigua al Humanismo Escolástico Ibérico, II Seminario Internacional de Investigación «Scholastica Salmanticensis - De las pasiones y de las virtudes en el despliegue del pensamiento filosófico. Estudio histórico-filosófico de las teorías de las pasiones y de las virtudes», ed. José Luis Fuertes Herreros i [et al.], "Textos e Estudos de Filosofia Medieval, 6" (Ribeirão - V. N. Famalicão, Edições Húmus, 2013), pp. 101-122
Ressenyat a continuació.

80) Teleanu, Constantin, "La quête du «bonum publicum» au cours des étapes de l'Art de Raymond Lulle", La Filosofía Práctica, IX Jornadas de Diálogo Filosófico « La Filosofía Práctica », Organizadas por la revista Diálogo Filosófico - Instituto de Pensamiento Iberoamericano - Facultad de Filosofía, Universidad Pontificia de Salamanca, Salamanca, del 18 al 20 de abril de 2013, ed. I. Murillo, "Jornadas, IX" (Madrid: Ediciones Diálogo Filosófico - Publicaciones Claretianas, 2014), pp. 623-639
Ressenyat a continuació.

81) Teleanu, Constantin, "La redéfinition du sujet humain de l'Art de Raymond Lulle entre 1290 et 1300", L'Humain et l'animal dans la France médiévale (XIIe-XVe s.), Actes du IXème Symposium Annuel de la Société Internationale des Médiévistes « La distinction humain/animal dans la France médiévale », Société Internationale des Médiévistes, Laboratoire de médiévistique de l'Université Paris I Panthéon-Sorbonne, Centre Mahler, Paris, 28 et 30 juin 2012,, ed. I. Fabry-Tehranchi i A. Russakoff, "Faux Titre, 397" (Amsterdam - Nova York: Éditions Rodopi, 2014), pp. 117-128
Ressenyat a continuació.

82) Tessari, Alessandro i Patrizio Rigobon, Ramon Llull. Un home del nostre temps, vol video en CD-rom (Barcelona: Institut d'Estudis Catalans / Elsa Peretti Foundation, 2015)
Ressenyat a continuació.

83) Tessari, Alessandro, "Ramon Llull, vida i obres", Antonianum, vol 90/3 (2015), pp. 655-660
Presentació del volum Pere Villalba i Varneda. Ramon Llull. Vida i Obres. Vol Volum I. Anys 1232-1287/1288. Obres 1-37. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans / Elsa Peretti Foundation, 2015. 1007 pp.

84) Tous, Francesc i Albert Soler, "Ramon Llull: viatge, missió i escriptura", Viatjar a l'edat mitjana / Travel in the Middle Ages (Barcelona / Vic: Institut Europeu de la Mediterrània / Museu Episcopal de Vic, 2015), pp. 83-93 (p. 275-281: versió anglesa)
Breu introducció a la vida i l'obra de Llull des de l'òptica dels seus viatges. Els autors descriuen el seu itinerari vital, analitzen els viatges dels personatges de les obres de ficció, com Blaquerna i Fèlix, i posen de relleu el caràcter itinerant de l'scriptorium lul·lià. El volum en què s'integra el treball és el catàleg d'una exposició que es va poder veure al Museu Episcopal de Vic del 24 d'octubre de 2015 al 14 de febrer de 2016.

85) Viana, Amadeu, "Ramon Llull's Sixth Sense", Beirträge zur Geschichte der Sprachwissenschaft, vol 24 (2014), pp. 173-200
Ressenyat a continuació.

86) Vicens, Francesc, "Ramon Llull i la música. L'aportació del doctor il·luminat a la literatura musical medieval", Mot so razo, vol 14 (2015), pp. 73-82
Ressenyat a continuació.

87) Villalba i Varneda, Pere, Ramon Llull essencial. Retrat d'un pare d'Europa (Barcelona: La Vanguardia Ediciones, 2016), 176 pp
Ressenyat a continuació.

88) Villalba i Varneda, Pere, Ramon Llull, Escriptor i filòsof de la diferència. Palma de Mallorca, 1232-1316 (Bellaterra: Universitat Autònoma de Barcalona, 2015), 596 pp.
Ressenyat a continuació.

III. Tesis i tesines

89) Forgetta, Emanuela, <i>Quaestio escolàstica i Quaestio lul·liana, analogies i diferències</i> (Tesina (TFM). Universitat Autònoma de Barcelona-Universitat de Barcelona. Màster d'Estudis Avançats de Llengua i Literatura Catalanes, 2015), pp. 48 p.
El treball compara el valor de la quaestio escolàstica i el de la quaestio lul·liana. Primer s'analitza la funció d'aquesta tècnica en l'àmbit universitari en què es desenvolupa i, a continuació, se n'estudia l'aplicació lul·liana i se'n remarquen les principals diferències respecte de la tècnica escolàstica.

90) Tous Prieto, Francesc, Les col·leccions de proverbis de Ramon Llull: estudi de conjunt i edició dels <i>Mil proverbis i dels Proverbis d'ensenyament</i> (Tesi doctoral. Departament de Filologia Catalana, Universitat de Barcelona, 2015), pp. 627 p.
Conté edicions de:
III.53 - MilProv [Català], pp. 383-495
IV.7 - ProvEns [Català], pp. 505-530
Ressenyat a continuació.

91) Vives Piñas, Arnau, "Per qu'eu asir la nit desiran l'alba": L'alba mariana de Cerverí de Girona i Ramon Llull (Tesina (TFG). Departament de Filologia Catalana, Universitat de Barcelona, 2015), 49 pp.
L'estudi posa en relació Axi con cel c'anan erra la via de Cerverí de Girona i el capítol 30 del Llibre de Santa Maria de Ramon Llull. La originalitat del primer, en sintonia amb els creixement de la poesia religiosa del s. XIII, està en la poètica de Cerverí, que forma part d'una generació de trobadors que culmina una evolució intel·lectualitzant en la poesia clàssica trobadoresca. Llull també ha estat definit com un d'aquests laics intel·lectuals fora de l'àmbit universitari que desenvolupen autoconsciència professional i volen aconseguir autoritat. Com les albes marianes, el capítol 30 del Llibre de Santa Maria descriu l'alba com un procés místic, símbol de la llum salvífica de la Verge, però presenta innovacions.