Bibliografia de Studia Lulliana V. 60 (2020)

I. Edicions, antologies i traduccions d'obres lul·lianes

1) Hores de Ramon Llull, ed. Simone Sari i Anna Fernàndez-Clot; il. Bernat Soler; intr. Simone Sari; pr. Gabriel Seguí Trobat; pres. Sebastià Taltavull (Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2019), 463 pp.
Conté edicions de:
III.8 - HoresND [Català]
III.9 - CentNoms [Català]
III.44b - Oració [Català]
III.47 - Home [Català] [part III.1]
II.A.19b - AdorVera [Català]
II.A.19a - SenyerDeus [Català]
Ressenyat a continuació.

2) Llull, Ramon, Cartea minunilor, trad. Jana Balacciu Matei; pr. Joan Santanach i Suñol, "Biblioteca de Cultură Catalană" (Bucarest: Editura Meronia, 2016)
Conté edicions de:
II.B.15 - Felix [Romanès]
Versió romanesa del Llibre de meravelles

3) Llull, Ramon, Llibre d'Amic i Amat, ed. Miquel Peix; pr. Vicenç Villatoro (Barcelona: Editorial Claret, 2016), 102 pp.
Conté edicions de:
II.A.19e - AmicAmat [Català]
Reprodueix la versió moderna de l'edició de 1982, amb un pròleg de Vicenç Villatoro.

4) Llull, Ramon, Medicina de pecat, ed. Anna Fernàndez-Clot, "Nova Edició de les Obres de Ramon Llull, XVI" (Palma: Patronat Ramon Llull, 2019), 394 pp
Conté edicions de:
III.44 - MedPec [Català], pp. 113-367
Ressenyat a continuació.

II. Estudis lul·lístics

5) aa. vv., Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, pr. Damià Pons, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), 174 pp

6) Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), 521 pp.
Vegeu els resums de les ponències

7) Alomar i Canyelles, Antoni I., "La scripta del manuscrit A del Llibre de contemplació en Déu de Ramon Llull i les altres scriptae lul·lianes", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 265-290
This paper deals with the scripta of the ms. A of the Llibre de contemplació en Déu, copied by Guillem Pagès in 1280, which is the first great achievement of Catalan literature. The Occitan features of that early manuscript are discussed through the concepts of abstand and ausbau languages.

8) Amengual i Batle, Josep, "La recerca del bé públic, irrenunciable per a l'establiment del diàleg per a la pau, segons Ramon Llull", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 127-152
Ressenyat a continuació.

9) Amengual i Vicens, Carles, "Ramon Llull i la botànica", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 291-326
The present article offers a registry of the plant names present in the Catalan works of Ramon Llull. It analyzes the quantitative use of these words, determines to which families these plants belong, and studies their presence in Medieval herbaria.

10) Andreu Alcina, Joan, "Cristología existencial y cristología cósmica en la vida y el pensamiento de Ramon Llull", Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 53-72
En la siguientes reflexiones quiero mostrar la presencia y la importancia de la persona de Jesucristo en el proyecto vital e intel·lectual de Ramon Llull. Una de las conclusions que se desprenderán es la elaboración por parte de Ramon Llull de una cristologia integral que es el resultado de articular de manera coherente dos dimensiones que se alimentan sistematicamente: una vivencia intensa y personal de Jesucristo y la elaboración de una cristologia especulativa que va descubriendo el significado y la dimensión còsmica de Jesucristo.

11) Aragüés Aldaz, José, "Perfiles de la cuentística luliana: la virtualidad narrativa", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 75-103
Ramon Llull's stories have a tense relationship with the exemplary literature of their times. Based on the otherness of Lullian literature and the range of terms used to describe his various short forms, several distinguishing features can be determined in the vast creative output of a writer who produced thousands of exempla. Most of these narratives are occasional stories created ad hoc by the characters in Blaquerna and in Felix, who improvise their own fictions. Many of them elicit a strong sense of unreality in the reader--a sense which in the Arbre exemplifical relies on the surprise effect of anthropomorphizing metals, objects, plants, geometric figures and verb tenses. Some exempla are transparent in their analogical dimension, to the extent of seeming almost unnecessary; whereas others use carefully crafted narrative artifices. Thus Llull's work is filled with echoes and narrative mirrors, visiting the spaces of a mise en abyme and infinite circularity. Certain stories appear several times in the author's works, offering different endings. Others change shape when the protagonists in the novel reinterpret them. Ultimately, Llull presents us with a narrative virtuality of sorts, a feature that could hardly be missing from a series of stories that were primarily conceived as meta-examples--in other words, as simulacra or possible stories, as patterns and archetypes that provoke readers to elaborate other sequences of their own.

12) Badia, Lola, "Ramon Llull i les edats de la vida", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 49-71
The schema of the ages of life establishes different stages in the journey of human existence, from the cradle to the grave, which vary according to the sources and the inventiveness of those who choose to recast a tradition that has been alive since Aristotle's times. The three stages in the daily course of the Sun, the year's four seasons and the seven planets are the natural references which have most often been put forward to mark the rhythm of human life. This contribution applies the trope of the ages of life to Ramon Llull's biography and to his biographically-structured fiction, with the understanding that the models for the three, four, and seven ages of life are part of his heritage of cultural references. While the official Lullian curriculum vitae omits everything that happened before the middle of Ramon's lifetime, the childhood and youth of Blaquerna provide an idealized literary picture of these early stages. Conversely, the figure of Ramon is affirmed in the youthful summer of early maturity, yields its best fruits in autumn ripeness, and culminates with a lucid, combative and prudent old age.

13) Barenstein, Julián, "Heymerico de Campo, dos veces lulista", Temas medievales, vol 26 (2018), pp. 46-61
Ressenyat a continuació.

14) Beattie, Pamela, "Language and Orthodoxy: the Latin Translation of Llull's Llibre contra Anticrist", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 327-345
The approximately fifteen-year gap between the original Catalan version of Llull's Llibre contra Anticrist and the Latin translation/redaction breaks the more usual pattern of composition, revision and translation of Llull's works, and therefore raises important questions about Llull's engagement with contemporary religious, political and social issues related to the dissemination of vernacular religious texts. The eschatological framework for Llull's missionary ideas as articulated in the Llibre contra Anticrist embodied a powerful argument about the significance and value of Llull's Art itself; its eschatological concerns, not to mention its distinctly anti-crusade sentiments, were both timely but also potentially subversive. By surveying Llull's engagement with medieval theories of translation; providing a brief analysis of the content and goals of the treatise itself; placing the treatise in the context of both late thirteenth-century concerns about the relationship between vernacularity and heresy on the one hand, and the eschatological ideas of the Spiritual Franciscans (and other groups) on the other; and highlighting some crucial differences between the Catalan and Latin versions of the text; this essay argues that one important reason for producing the Latin version of the Llibre contra Anticrist was to emphasize Llull's orthodoxy. This strategy gained Llull a broader audience while simultaneously allowing him to capitalize on the sensationalism of the topic to gain attention and support for what he really cared about, namely his missionary proposals. Moreover, study of the bilingual transmission of this treatise demonstrates how Llull and his oeuvre participated in the overlapping textual communities of his time. It especially offers insight into intensifying contemporary concerns about possible associations between vernacular religious texts and heresy in the European Mediterranean during this period.

15) Bernis Pueyo, Josep M., "Ramon Llull y el islam: ¿es posible un diálogo entre Oriente y Occidente?" (Sense dades de lloc i editorial. Llibre electrònic, 2019), pp. 24
Descriu els termes de la situació: context històric de Llull, visió de l'islam des de l'Alcorà i des del cristianisme, obres de diàleg lul·lianes i conclusió sobre la imposibilitat tècnica del diàleg.

16) Bordoy Fernández, Antoni, "Ramon Llull contra 'ciertos filósofos': sobre la discusión universitaria en torno la posibilidad de conocer a Dios in hac vita mortali", Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 19-52
El presente trabajo pretende mostrar una perspectiva de contexto de los problemas que, con respecto a la posibilidad de conocer a Dios mientras el ser humano se encuentra en el mundo material, Ramon Llull detectó durante su segunda estancia en París (de 1297 a 1299). En este sentido, muchos de los elementos desarrollados dependen de estudios precedentes sobre el citado período de vida del autor y en torno al significado que pudo tener para él la condena parisina del 7 de marzo de 1277.

17) Bosch, Maria del Carme, "Mediterraneum, una malaguanyada publicació lul·liana", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 197-212
Ressenyat a continuació.

18) Boss, Sarah Jane, "The significance of Mary's Virginity in the Llibre de santa Maria", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 347-358
The doctrine of the Incarnation is central to Llull's theology and cosmology: it is the purpose for which the world was made and the means by which humanity finds its proper end in God. As the woman who gave the Son of God, Mary occupies a correspondingly central position in Llull's picture of God and creation. In order to be the Mother of God, Mary must possess all the Principles in the most excellent degree possible - a degree beyond that which is possible for other creatures. In Mary, there is thus a 'trans-finite' dimension. Mary's unbroken virginity is an aspect of this exceptional condition.In Llull's writing on Mary, he insists on the importance of her virginity before, during, and after childbirth. Mary's childbearing must be free from any kind of corruption in order for her to be worthy to be the Mother of God. Llull implies that Mary's relationship with her son is conformed to the likeness of that same Son's relationship with his eternal Father: as the Son is eternally begotten of the Father without any change taking place in the Persons of the Trinity, so the earthly son is born to a mother who gives birth without any change to her body. This means that Mary is deified - made Godlike. This is the destiny of all creation, and it is accomplished through the Incarnation. Mary's virginity is thus necessary for the world's re-creation - for all things to come to their end in God. The object of the Llibre de Santa Maria is that the reader should be brought closer to their end in God, and it presents Mary both as the means by which this is made possible in Christ, and also as the exemplar of the deified state to which the reader should aspire.

19) Butinyà, Júlia, "Raimondo Lullo. Libro di Santa Maria. "Letture cristiane del secondo millennio" 58. Introducció, traducció i notes de Simone Sari. Epíleg de Jordi Gayà. Milà: ed. Paoline, 2017", Revista de Lenguas y Literaturas Catalana, Gallega y Vasca, vol 23 (2018), pp. 181-185
Ressenya de la traducció italiana del Llibre de santa Maria, a cura de Simone Sari.

20) Calpe Melendres, Francisco Xavier, "La relación intelecto-voluntad en el método misionológico luliano. Las razones necesarias y los motivos para aceptarlas o rechazarlas", Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 137-168
Reflexions sobre la «filosofia d'amor» lul·liana, les seves «raons necessàries» i les virtuts i carències del mètode missionològic lul·lià.

21) Capdevila Arrizabalaga, Irene, "L'enciclopedisme a Occitània en temps de Ramon Llull", Ramon Llull, els trobadors i la cultura del segle XIII, ed. Vicenç Beltran Pepió, Tomàs Martínez Romero i Irene Capdevila Arrizabalaga (Firenze: Edizioni del Galluzzo per la Fondazione Franceschini, 2018), pp. 151-192
Ressenyat a continuació.

22) Carbó, Ferran, "De Llull a Estellés. Sobre els «Cant de Ramon» i «Cant de Vicent»", Revista de Lenguas y Literaturas Catalana, Gallega y Vasca, vol 23 (2018), pp. 41-55
Aquest treball analitza la relació transtextual que es va produir a la fi dels anys cinquanta entre Vicent Andrés Estellés i Ramon Llull. L'estudi revisa com cadascun dels dos autors va escriure un $Llibre de meravelles$, i sobretot aprofundeix en un exemple d'intertextualitat: Llull havia escrit el «Cant de Ramon» i Estellés va fer el «Cant de Vicent», poemes que es caracteritzen i es contrasten.

23) Catálogo de manuscritos medievales de la Biblioteca Histórica "Marqués de Valdecilla" (Universidad Complutense de Madrid), ed. Antonio López Fonseca i Marta Torres Santo Domingo; dir. Elisa Ruiz García (Madrid: Ediciones Complutense, 2019), 923 pp
Descripcions dels manuscrits lul·lians Madrid - BHistórica - 64, Madrid - BHistórica - 65, Madrid - BHistórica - 106, Madrid - BHistórica - 107.

24) Colomba, Coralba i Carla Compagno, "Paratesti lulliani: una classificazione preliminare", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 359-379
Ramon Llull's Artistic works are characterized by paratextual elements: additional alphabets, diagrams and figures, but also philosophical glosses and annotations, formulas or simple words, and even praises of Llull himself. The paratext seems to be strictly linked to doctrinal elaboration and thus becomes instrumental in disseminating the Art. Some paratextual forms show a philological relation to the testimonies which contain them, and this allows us to apply the instruments typical of textual criticism and of the history of tradition to the paratext itself. It is also possible to trace the development of those elements - a development due to specific interests which the Lullian Art aroused within the scientific community throughout different periods. Starting from a sample of paratextual material (chosen from a selection of codices analyzed during our years of study and research), this paper intends to identify the characteristics of the Lullian paratext offering a preliminary classification by distinguishing between authentic elements produced by Llull himself (and added to his texts) and those produced by the Lullian school (and Lullism at large) and preserved in a wide manuscript tradition. The selected samples demonstrate how the concept of paratext - within the Medieval book, and within Lullian manuscripts in this specific case - is variable and dynamic, and avoids fixed classifications. The Lullian paratext - if we can define it this way - is an open element, with many typologies and diverse levels - such as a work due to the copyist or to a later hand. It might seem, thus, that by selecting and cataloguing those elements, significant knowledge can be added that may be useful for retracing the reception and the fortune of the authentic thought of Llull and of the many expressions of Lullism.

25) Compagno, Carla, "The Liber Chaos and Ramon Llull's doctrine from creation to the generation of material substance in the sublunar world", Comprendre. Revista catalana de filosofia, vol 21/2 (2019), pp. 25-55
Ressenyat a continuació.

26) Cortijo Ocaña, Antonio, "Llull's A Contemporary Life: Narratio vera or Auto-hagiographic Account?", Zeitschrift für Katalanistik / Revista d'Estudis Catalans, vol 31 (2018), pp. 23-34
Ressenyat a continuació.

27) Cortoni, Claudio Ubaldo, Habeas corpus. Il Corpo di Cristo. Dalla devozione alla sua umanità al culto eucaristico (se. VIII-XV), "Analecta liturgica, 36" (Roma: Pontificio Ateneo Sant'Anselmo, 2016), 377 pp.; Llull 319-329
Ressenyat a continuació.

28) Costa, Ricardo da, "Ética e Estética da Música na filosofia de Ramon Llull (1232-1316)", Mirabilia, vol 28 (Barcelona: Institut d'Estudis Medievals, UAB, 2019/1), pp. 2-37
Breve exposición de la importancia de la música en el pensamiento estético occidental. Desde Platón, y después, en la Edad Media, San Isidoro de Sevilla, Guido de Arezzo y Ramon Llull, todos pensadores que hicieron meditaciones respecto de la importancia de la estética de los sonidos harmónicos para la existencia humana. En relación a Llull, tratamos del tema a partir de las obras Doctrina pueril , Fèlix o Llibre de meravelles,  Arbre de Ciència, Ars generalis ultima, Ars brevis y especialmente, el Llibre de contemplació em Déu.

29) Courcelles, Dominique de, "Arnau de Vilanova, magister medicinae, théologien laïc et prophète", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 161-183
Ressenyat a continuació.

30) Courcelles, Dominique de, "L'Art lullien, la dernière révélation divine?", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 13-39
Ressenyat a continuació.

31) Cramer, Florian, "Deus Ex Machina: Eschatologies of Automation in Seventeenth-Century Lullism and Present-day Post-Scarcity Utopias", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 82-94
Ressenyat a continuació.

32) Cruz Palma, Óscar de la, "Ramon i l'ortodòxia. La causa pia", Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, vol 55 (2015-2016 (2018)), pp. 273-283
Repàs sumari i actualitzat dels processos per a la canonització de Ramon Llull vinculats al culte immemorial que se li ha donat a Mallorca.

33) Cruz Palma, Óscar de la, "Ramon Llull sadollat per les fonts àrabs", Comprendre. Revista catalana de filosofia, vol 21/2 (2019), pp. 7-23
Ressenyat a continuació.

34) Dalí, Salvador, "Mystical Manifesto", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 183-189
Traducció a l'anglès del Manifeste mystique de Salvador Dalí, publicat per primer cop a París l'any 1951

35) de la Torre, Javier, "Diálogo, encuentro y acción común en Ramon Llull, el hijo de la luz y el buscador de la luz", Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 187-208
L'enorme i variada obra de Llull neix d'una experiència mística i algunes de les seves propostes han esdevingut finalment comprensible al segle XXI. Les reflexions de l'autor parteixen sobretot del Llibre del gentil  i exploren diversos matisos de la voluntat lul·liana d'establir contactes amb "l'altre" per dialogar-hi, aprendre'n i reformar les seves creences. El programa lul·lià no desdiu de les propostes del papa Francesc.

36) Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Siegfried Zielinski i Peter Weibel (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 470
Ressenyat a continuació.

37) Díaz Marcilla, Francisco José, "La influencia del pensamiento de Ramon Llull en la expansión atlántica portuguesa y castellana (ss. XIV-XVI). Instrucción y misiones", Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 73-112
Hi ha dos moments en la història del lul·lisme a Castella: la introducció de Llull al Colegio Viejo de San Bartolomé de Salamanca i en alguns monestirs de Jeronis durant el segle XV i l'empenta que va donar al seu estudi el cardenal Cisneros des de la Universitat d'Alcalá. Pel que fa a Portugal, es documenta l'interès per ensenyar la ciència lul·liana en l'entorn de la Congregació de Canonges Seculars de Sant Joan Evangelista, que van dur a terme tasques d'evangelització al Congo.

38) Domínguez Reboiras, Fernando, "Actualidad y vigencia de Ramon Llull", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 17-48
Llull és un pensador medieval que destaca per diferir dels usos dominants dels seus dies. Malgrat la vastitud del seu catàleg, Llull és home d'una sola idea, d'un sol llibre. La clau és en la contemplació entesa com a plaer intel·lectual d'entendre Déu i la seva obra. Llull ensenya a entendre el món a través de Déu en la doble via de l'ascens i del descens i veu en l'home l'animal homificans que integra el món sensible en el seu món espiritual. El gran repte de Llull va ser trobar la manera d'expressar l'experiència íntima que li va obrir la ment a la contemplació, la il·luminació. La "gran Art" de Ramon és una activitat visionària que es nodreix de la seva capacitat de veure i combinar les coses d'una manera diferent de com es veuen abans de considerar les relacions necessàries inicials que l'Art mateix proposa. La filosofia lul·liana porta incorporat el vessant pràctic de la conversió del món en un paradís cristià. Encara que no aconseguí els seus objectius missionals, va fundar una nova lògica, va donar nom a un sistema, va promoure una nova visió de la ciència i es va fer un lloc com a pensador universal. La singular fusió entre entendre i creure el món que proposa Llull, d'arrels teològiques trinitàries, connecta amb la filosofia de la diferència i es presentà al seus tremps com un repte per a cristians i musulmans.

39) Domínguez Reboiras, Fernando, "El pueblo cristiano, «atormentado por prelados y señores»", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 65-102
Ressenyat a continuació.

40) Domínguez Reboiras, Fernando, "Ramon Llull. Background and Horizons", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 23-37
Ressenyat a continuació.

41) Doucet-Rosenstein, Diane, "Combinatorics as Scientific Method in the Work of Ramon Llull and Gottfried Willhelm Leibniz", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 62-81
Fragments de la tesi doctoral de l'autora
 Diane Doucet-Rosenstein. Die Kombinatorik als Methode der Wissenschaften bei Raimund Lull und G.W. Leibniz. Tesi doctoral, Universitat de Munic, 1981. pp. 51-194

42) E. Rubio, Josep, "The Act of Communicating: Language and Meaning in Ramon Llull", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 138-148
Ressenyat a continuació.

43) El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), 246 pp.
Vegeu les notícies dels articles

44) Ensenyat Pujol, Gabriel, "'Lo primer mariner fou savi mercader'. Ramon Llull i el món dels mariners", La vida marítima a la Mediterrània medieval. Fonts històriques i literàries, ed. Lola Badia, Lluís Cifuentes i Roser Salicrú i Lluch (Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2019), pp. 95-114
Llull té un bon coneixement del món mariner. Les reflexions que fa sobre el mñon de la marineria tenen present el context social del comerç, que valora de manera molt positiva.

45) Ensenyat Pujol, Gabriel, "«Ego magister Raymundus Lul catalanus». Entorn a la identitat de Ramon Llull a l'Edat mitjana", Zeitschrift für Katalanistik / Revista d'Estudis Catalans, vol 31 (2018), pp. 5-22
Ramon Llull es presenta ell mateix com a «català», i així fou conegut al llarg de l'edat mitjana. L'article exposa els factors polítics i culturals que justifiquen aquesta identificació

46) Ensenyat Pujol, Gabriel, "La persistencia del lulismo en Mallorca en la época medieval", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 185-204
Ressenyat a continuació.

47) F. Moro Tornese, Sebastian, "Musical Representations of the  Scala Naturae in Neoplatonic Tradition", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 223-241
Ressenyat a continuació.

48) Fernàndez Clot, Anna, "La Medicina de pecat de Ramon Llull, un electuari moral en vers", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 381-400
The aim of this paper is to identify and study the thematic and structural elements of Ramon Llull's Medicina de pecat that are related to the characterization of the treatise as a moral electuary. First of all, I analyze the relationship that the author establishes between medicine against sin and the doctrine of intentions, both in the treatise in verse and in other Lullian texts. Next, I describe the different parts of the work and show how the structure follows a purification process in which each part has a specific healing function, which is applied to several theological and moral principles and determines the use of different discursive forms and models in each case. Last of all, I point out that the treatise has a markedly applied approach and is conceived as a progressive series of spiritual exercises that readers must assimilate and implement gradually and in proper order, following the internal structure of the treatise in order to avoid sin and maintain the first intention.

49) Fernàndez-Clot, Anna, "L'oració contemplativa i el rapte místic a la Medicina de pecat de Ramon Llull", Comprendre. Revista catalana de filosofia, vol 21/2 (2019), pp. 75-93
Ressenyat a continuació.

50) Fernàndez-Clot, Anna, "La representació del jo a la Medicina de pecat de Ramon Llull", Els Marges. Revista de Llengua i Literatura, vol 119 (2019), pp. 16-37
Aquest treball analitza l'ús de la primera persona en l'obra en vers més extensa de Ramon Llull, identifica les diferents formes i models literaris a partir dels quals apareix representada aquesta veu i explica la finalitat instrumental d'aquest recurs.

51) Ferrando, Antoni, "La presencia de Ramon Llull en la Valencia de los siglos XIV y XV a través de los inventarios de libros", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 205-239
Ressenyat a continuació.

52) Ferrero-Horrach, Ana, "L'activació patrimonial de Ramon Llull. Els anys commemoratius com a recurs de mediació per a l'activació patrimonial", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 231-244
Ressenyat a continuació.

53) Fiorentino, Francesco, "Ramon Llull's Demonstrative Method", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 401-417
This paper aims to examine a specific topic in a portion of the Lullian corpus, i.e. Llull's later works dating from the Paris, Messina, and Tunis period, starting in May 1310. In Llull's opinion, as in Duns Scotus, the concepts of the supreme substances and God cannot be acquired from below--through the intellectual abstraction of data of the senses and imagination--but rather drawn from above, that is, from theological principles. These principles ultimately correspond to the dignities, which are all placed on the same ontological level according to a circular dynamic approach, due to their common inherence to God as their subject, and to the mutual conversion and equalization of these attributes, which can serve interchangeably as subject or predicate of the principle. This logical structure originates a demonstrative method which proves to be very effective in theology to provide evidence about the existence and activity of God, as the subject of these attributes, with a need so strong as to exceed the most rigorous form of deductive demonstration in Aristotelian terms. In fact, while the latter draws its formal validity from logical rules, the demonstratio per aequiparantiam is based on a particular ontological property of the necessary and primary terms per se, which was merely referred to as medium mensurationis. This demonstration proved to be more effective than the Aristotelian deductive demonstration.

54) Gabriel, Pere, "Política progressista i literatura: relacions d'escriptors mallorquins amb Barcelona el segle XIX. El cas de Francesc M. Servera i Jaume (1826-1885), metge de Sineu", Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), pp. 145-165
Ressenyat a continuació.

55) Gadea i Gambús, Ferran, "Ramon Llull i la joglaria", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 419-440
The condemnation of minstrels became a constant in the thought and writings of Ramon Llull. It is a negative judgment in keeping with those of other reformers and moralists from the late 13th and first half of the 14th century. In short, minstrels, qualified as "liars", cause (a) social disruption and war through sirventes; (b) breaking of the bond of matrimony through song; and (c) corruption of clergymen and of the ecclesiastical hierarchy. In response to this situation, Ramon Llull proposes a highly personal version of the figure of the "Minstrel of God", typified by the personality of Francis of Assisi. This process culminates in the emblematic design of the Minstrel of Worth in the Romance of Evast and Blaquerna.

56) García Pérez, Francisco José, "El culto al beato Ramon Llull en Mallorca: devoción inmemorial y fuente de polarización social", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 56-73
Ressenyat a continuació.

57) García Pérez, Francisco José, "La construcción de un santo: Ramon Llull y el lulismo radicalizado en el s. XVIII", Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 113-136
Exploració documentada del naixement i consolidació del culte de Llull com a sant a Mallorca y dels avatars de l'antil·lulisme, especialment amb Francisco de Bucareli i Juan Diaz de la Guerra.

58) Garrigasait, Raül, "En terra estranya", L'Avenç, vol 458 (Barcelona, juny 2019), pp. 18-21
Un escriptor del segle XXI valora el Fèlix com un text d'aprenentatge

59) Gayà, Jordi, De la comprensió a la contemplació. La teologia del Beat Ramon Llull (Barcelona: Ateneu Universitari Sant Pacià, 2016), pp. 1-55
Ressenyat a continuació.

60) Gayà, Jordi, "Freedom for Dialogue", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 301-310
Ressenyat a continuació.

61) Gómez Oliver, Valentí, "Una passejada extraorinària per l'obra de Llull", Ara (2019, 26 gener), pp. 48
Comentari periodístic elogiós del llibre de síntesi sobre la vida i l'obra de Llull de Fernando Domínguez

62) González Fernández, Martín, "El lulismo de Ultramar. Perfil del Venezolano D. Antonio Reyes (1901-1973)", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 441-455
This paper analyzes the personality, works, and academic trajectory of the Venezuelan journalist and professor Antonio Reyes González (1901-1973), magister of the Maioricensis Schola Llullistica in 1949, one of the main promoters of Lullism in Latin America in the 20th century.

63) Gray, Jonathan, "Computational Imaginaries: Some Further Remarks on Leibniz, Llull, and Rethinking the History of Calculating Machines", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 293-301
Ressenyat a continuació.

64) Imbach, Ruedi, "Notule sur Jean Gerson, critique de Raymond Lulle", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 139-157
Ressenyat a continuació.

65) Irrgang, Daniel, "Leibinz - I Ching - Cage: Blind Thinking and Chance Operations", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 242-254
Ressenyat a continuació.

66) Knuth, Donald E., The Art of Computer Programming; Vol. 4, Fasc. 4, Generating All Trees -- History of Combinatorial Generation (Upper Saddle River, NJ: Addison Wesley, 2006), vi + 120 pp.
Entre breus discussions de la combinatoria lul·liana, ofereix una correcció de la primera columna de la Taula de l'Ars brevis al Breviculum (f. 39v).

67) Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM 81)" (Tournhout: Brepols, 2018), 256 pp.
Ressenyat a continuació.

68) Link, David, "About the Miniatures and Meditationes", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsruhe: ZKM, 2018), pp. 311-312
Ressenyat a continuació.

69) Matteoli, Marco, "Nel tempio di Mnemosine. L'arte della memoria di Giordano Bruno" (Pisa: Scuola Normale Superiore, 2020), pp. 286
Ressenyat a continuació.

70) Muzzi, Sara, "Ramon Llull e l'esempio del Libro del Gentile e dei tre Savi: un'educazione ragionevole alla religione contro l'ignoranza e ogni violenta pretesa di assolutezza", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 153-171
Lectura del Llibre del gentil des del punt de vista de la dinàmica de l'intercanvi de coneixement entre iguals.

71) Nontol, Lucio M., "Identidad, contemplación y acción en Ramon Llull y Thomas Merton", Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 168-186
Aquest article proposa les bases per establir un paral·lelisme entre el singular plantejament lul·lià de combinar la contemplació amb l'acció i el curriculum de Thomas Merton (1915-1968), que va desenvolupar unes activitats en molts aspectes comparables amb les de Llull.

72) Nymark, Johannes A., "700 &#229r f&#248r si tid", V&#229rt Land (2018, 20 desembre), pp. 16-17
resum de Johannes A. Nymark. "Mellomalderteologen som f&#248regreip datateori." Syn og Segn. Vol 4. 2018. pp. 92-99

73) Nymark, Johannes A., "Mellomalderteologen som f&#248regreip datateori", Syn og Segn, vol 4 (2018), pp. 92-99
Article sobre Ramon Llull per a un públic general noruec. És presentat com un teòleg medieval precursor de la teoria de la computació.

74) Pérez, Idan, "Las definiciones de Ramón Llull en un manuscrito judeocatalán de finales del siglo XV", Iberia Judaica, vol 10 (2018), pp. 155-170
Ressenyat a continuació.

75) Pinyol i Torrents, Ramon, "Llull, Verdaguer i M. S. Oliver. A propòsit de l'edició pòstuma de Perles del llibre d'amic e amat (1908)", Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), pp. 9-21
Ressenyat a continuació.

76) Pistolesi, Elena, "Alla ricerca dell'autore: un percorso fra dediche, filologia e tradizione", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 105-141
The article aims to explore the weight of the dedications within the approaches adopted by Llull to preserve and disseminate his work. This aspect has received little attention compared to the activity of his scriptorium, to the translations and to the deposits referred to in the Life and the Testamentum. The fi rst part of the paper presents a survey of the dedications, providing a preliminary classifi cation based on the formulation of and the internal references to the Lullian corpus. The second part identifi es certain parameters (quotation in the Electorium, presence in fi rst-generation manuscripts, self-citations, etc.) which, combined with the dedications, allow to verify the hypothesis formulated by Anthony Bonner concerning a selection of the tradition attributable to Llull himself and to his immediate disciples. From the analysis of the data two different author's strategies emerge: the apologetic works, which deal with different aspects of the mission summarized in the requests addressed to the Council of Vienna,are provided with a dedication; the artistic texts, starting with the fundamental ones mentionedin the Life, are donated or left in storage but do not include a dedication. The explanation of this gap can be found in the nature of the Art, understood as the fruit of divine enlightenment, as a method and form that transcends historical contingencies.

77) Planas Mulet, Pere Joan, "El método de la cuadratura y la triangulatura del círculo de Ramon Llull aplicado en el castillo de Bellver", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 213-230
Ressenyat a continuació.

78) Planas, Rosa, ""¿Fores vilan de malehida raça?" Ramon Llull segons la visió de Josep Tarongí", Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), pp. 23-44
Ressenyat a continuació.

79) Preusse, Robert i Stefanie Rau, "The Movements of Ramon Llull & the Lullist Network: A Chronotopological Cartogram", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 149-175
Ressenyat a continuació.

80) Ramis Barceló, Rafael, "Las alusiones a Ramon Llull en la literatura europea (ss. XVII-XVIII)", Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 93-111
Repàs crític de les referències a Llull en obres de les literatures castellana, francesa i anglesa

81) Ramis Darder, Francesc, "Rostre teològic de la dona anomenada Intel·ligència al Llibre del gentil e dels tres savis", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 173-183
Lectura del Llibre del gentil en perspectiva teològica amb atenció a les regles racionals de l'Art que subministra l'al·legoria femenina.

82) Ramon Lllull y el lulismo: contemplación y acción (Madrid-Porto: Sindéresis, 2019), pp. 214
Vegeu les notícies dels articles

Conté:
 Antoni Bordoy Fernández. "Ramon Llull contra 'ciertos filósofos': sobre la discusión universitaria en torno la posibilidad de conocer a Dios in hac vita mortali." Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción. Ed. Lucio M. Nontol, Rafael Ramis Barceló. Madrid-Porto: Sindéresis, 2019. pp. 19-52
 Joan Andreu Alcina. "Cristología existencial y cristología cósmica en la vida y el pensamiento de Ramon Llull." Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción. Ed. Lucio M. Nontol, Rafael Ramis Barceló. Madrid-Porto: Sindéresis, 2019. pp. 53-72
 Francisco José Díaz Marcilla. "La influencia del pensamiento de Ramon Llull en la expansión atlántica portuguesa y castellana (ss. XIV-XVI). Instrucción y misiones." Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción. Ed. Lucio M. Nontol, Rafael Ramis Barceló. Madrid-Porto: Sindéresis, 2019. pp. 73-112
 Rafael Ramis Barceló. "Las alusiones a Ramon Llull en la literatura europea (ss. XVII-XVIII)." Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción. Ed. Lucio M. Nontol, Rafael Ramis Barceló. Madrid-Porto: Sindéresis, 2019. pp. 93-111
 Francisco José García Pérez. "La construcción de un santo: Ramon Llull y el lulismo radicalizado en el s. XVIII." Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción. Ed. Lucio M. Nontol, Rafael Ramis Barceló. Madrid-Porto: Sindéresis, 2019. pp. 113-136
 Francisco Xavier Calpe Melendres. "La relación intelecto-voluntad en el método misionológico luliano. Las razones necesarias y los motivos para aceptarlas o rechazarlas." Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción. Ed. Lucio M. Nontol, Rafael Ramis Barceló. Madrid-Porto: Sindéresis, 2019. pp. 137-168
 Lucio M. Nontol. "Identidad, contemplación y acción en Ramon Llull y Thomas Merton." Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción. Ed. Lucio M. Nontol, Rafael Ramis Barceló. Madrid-Porto: Sindéresis, 2019. pp. 168-186
 Javier de la Torre. "Diálogo, encuentro y acción común en Ramon Llull, el hijo de la luz y el buscador de la luz." Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y acción. Ed. Lucio M. Nontol, Rafael Ramis Barceló. Madrid-Porto: Sindéresis, 2019. pp. 187-208

Recull de les aportacions al Col·loqui internacional Ramon Llull y el lulismo. Contemplación y accions, celebrat els dies 7 al 9 de març de 1019 al Col·legi de Sant Francesc de Palma, organitzat per la Província espanyola de la TOR, l'IEHM iu la UIB. Vegeu els comentaris de cada un dels articles d'aquest volum.

83) Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), 175 pp.
Ressenyat a continuació.

84) Ramon Llull, els trobadors i la cultura del segle XIII, ed. Vicenç Beltran Pepió, Tomàs Martínez Romero i Irene Capdevila Arrizabalaga (Firenze: Edizioni del Galluzzo per la Fondazione Franceschini, 2018)
Vegeu les notícies dels articles

85) Riera Melis, Antoni, "El regne de Mallorca al segon terç del segle XIII: les conseqüències demogràfiques, econòmiques, socials i polítiques de la conquesta feudal catalanoaragonesa", Ramon Llull, els trobadors i la cultura del segle XIII, ed. Vicenç Beltran Pepió, Tomàs Martínez Romero i Irene Capdevila Arrizabalaga (Firenze: Edizioni del Galluzzo per la Fondazione Franceschini, 2018), pp. 3-46
Ressenyat a continuació.

86) Ripoll Perelló, Maribel, "Bartomeu Muntaner i el projecte d'edició de l'obra de Ramon Llull", Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), pp. 45-55
Ressenyat a continuació.

87) Roca, Rafael, "Ramon Llull i València (1868-1936)", Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), pp. 57-73
Ressenyat a continuació.

88) Rosselló Bover, Pere, "Diego Ruiz: el lul·lisme d'un autor marginat", Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, vol 55 (2015-2016 /2018)), pp. 313-330
Ressenyat a continuació.

89) Rosselló Bover, Pere, "Les edicions lul·lianes de Jeroni Rosselló", Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), pp. 75-104
Ressenyat a continuació.

90) Rubio, Josep E., "La présentation de l'Art lulien en milieu universitaire: Paris 1289", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 105-121
Ressenyat a continuació.

91) Rubio, Josep E., "Ramon Llull front a la joglaria: de la crítica moral a l'aprofitament estratègic", Ramon Llull, els trobadors i la cultura del segle XIII, ed. Vicenç Beltran Pepió, Tomàs Martínez Romero i Irene Capdevila Arrizabalaga (Firenze: Edizioni del Galluzzo per la Fondazione Franceschini, 2018), pp. 77-97
Ressenyat a continuació.

92) Ruiz Simon, Josep M., "L'Art de Llull com a ciència contemplativa i com a filosofia política", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 143-176
The age-old debate as to which field of knowledge, given its characteristics, deserved to be considered the queen of all sciences remained very much alive in the thirteenth century, when Ramon Llull presented his Art as a pretender to the throne. The present article begins by examining the role that this debate played in the Aristotelian division of philosophy into theory and practice and analyzing the doctrines of the falāsifa regarding the articulation between theoretical and practical philosophy and its reception among Latin thinkers. Next, it presents an approach to Llull's Art which takes into account both that division and those doctrines. The article identifies the focus of the question of the truth or falseness of religious laws from the point of view of practical philosophy as a key element in the initial conception of the Art as a method for conversion. It analyzes the relationship between this approach and the conception of political philosophy as viewed by the falāsifa, whom Llull saw as the strategic target of his proposal. It also offers an interpretation of the Lullian Art as a science which, despite having theory or contemplation as its ultimate goal, is entirely in agreement with the subject matter of that part of philosophy concerned with the opinions and actions that religious law ought to prescribe in order to provide proper guidelines for communal life.

93) Ruiz Simon, Josep M., "L'Art de Llull i les polítiques de conversió de les elits musulmanes", Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, vol 55 (2015-2016 (2018)), pp. 255-271
Ressenyat a continuació.

94) Santanach i Suñol, Joan, "L'«Art de contemplació» del Blaquerna, entre la narració i la teoria", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 177-197
The fifth book of the Romance of Evast and Blaquerna, "On the Eremetic Life," is an account of the protagonist's experience in contemplation once he has been freed from his Papal obligations. The book is made up of two clearly distinct parts: the famous "Book of the Lover and the Beloved," the literary expression of Blaquerna's contemplative experience, and the "Art of Contemplation." The "Art of Contemplation" is not exactly a book within the novel, as is the case with the "Book of the Lover and the Beloved," but rather the account of the character's contemplative process. Throughout its fifteen chapters--fourteen plus a last one, devoted to the passion of Christ, which Llull added after having considered the work finished--we are told how and by which processes the character helps himself to "acquire devotion" so that "his intellect and will might rise aloft to contemplate God in terms of His honours and His countenance." Much to the reader's surprise, Blaquerna, who has just written the "Book of the Lover and the Beloved," presents himself in the "Art of Contemplation" as an inexperienced contemplator who is repeatedly plagued by doubts--often the product of the interference of the imaginative power linked to sensory perception--which hinder the rise of the powers of the rational soul. It should probably be interpreted as a didactic resource, which, in the process of explaining the method of contemplation, makes it possible to clarify how the contemplator can overcome certain obstacles.

95) Santanach i Suñol, Joan, "La circulació de la Doctrina pueril a Occitània: de nou sobre l'aportació de Ramon Llull a la literatura en llengua d'oc", Ramon Llull, els trobadors i la cultura del segle XIII, ed. Vicenç Beltran Pepió, Tomàs Martínez Romero i Irene Capdevila Arrizabalaga (Firenze: Edizioni del Galluzzo per la Fondazione Franceschini, 2018), pp. 99-124
Ressenyat a continuació.

96) Santos-Sopena, Òscar O., "Cross-cultural Identity, Language Development, and Medieval Catalan Culture: The Prehumanism of Ramon Llull", Chivalry, the Mediterranean, and the Crown of Aragon, ed. Antonio Cortijo Ocaña, "Estudios de literature medieval «John E. Keller», 14" (Newark, Delaware: Juan de la Cuesta Hispanic Monographs, 2018), pp. 117-129
Ressenyat a continuació.

97) Sari, Simone, "A Dio appartengono i nomi più belli, invocateLo con quelli: la devozione ai Nomi di Dio secondo Llull", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 200-240
This article aims at scrutinizing the existing critical literature on four points which can help in understanding and assigning a date to Llull's Hundred Names of God: 1) Llull's use of the signature as a necessary tool of self-promotion outside the Crown of Aragon's territories; 2) Llull's use of self-references as a tool for dating the work; 3) how it is allowed to sing Llull's Hundred Names and finally 4) an external comparison of Llull's divine names with the ones of four Islamic authorial sources and an internal comparison of Llull's Hundred Names of God with his Hundred Forms, of which the former could be the original matrix.

98) Sari, Simone, "La poesia come espressione letteraria lulliana", Ramon Llull, els trobadors i la cultura del segle XIII, ed. Vicenç Beltran Pepió, Tomàs Martínez Romero i Irene Capdevila Arrizabalaga (Firenze: Edizioni del Galluzzo per la Fondazione Franceschini, 2018), pp. 125-148
Ressenyat a continuació.

99) Schmidgen, Henning, "Cyborg Art: Dalí, Llull, and the Sciences", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 190-202
Ressenyat a continuació.

100) Schmidt-Biggemann, Wilhelm, "Llull, Leibniz, Kircher, and the History of Lullism in the Early Modern Era", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 38-61
Ressenyat a continuació.

101) Soler i Llopart, Albert, "Raonament intel·lectual i materialitat del text: el cas de l'Ars inventiva veritatis de Ramon Llull", Comprendre. Revista catalana de filosofia, vol 21/2 (2019), pp. 57-73
Ressenyat a continuació.

102) Sunyer, Magí, "Ramon Llull vist per Damas Calvet: dos heterodoxos", Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), pp. 105-119
Ressenyat a continuació.

103) Szpiech, Ryan, "The Art of Amazement: Wonder and Fictionality in Ramon Llull's Vita coetanea (1311)", Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, vol 55 (2015-2016 (2018)), pp. 225-253
Ressenyat a continuació.

104) Teleanu, Constantin, "La censure du magistère de l'Ars Raymundi à l'Université de Paris selon Jean Gerson", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 13-29
Ressenyat a continuació.

105) Teleanu, Constantin, "La théologie mariale du Libre de sancta Maria de Raymond Lulle", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 457-485
Ramon Llull's theology consists of several divisions. This article investigates the division of Marian theology that Llull develops gradually in a few works from his first Art. It is at the beginning of the ternary Art that the Marian theology of Llull becomes more of a true Marian art that bases the predication of the dignities of St. Mary as Mother of Jesus Christ on the principles and rules of the ternary Art. The core of Llull's Marian theology is constituted by the verses of the Ave Maria around which Llull conceives his Marian art. The allegorical style of the Llibre de Santa Maria leads well and truly to the literary feat of Llull, which illustrates Marian theology for the doctrinal use of both laypeople and scholars. It provides a marvelous embellishment of a high theology of love by which Llull defends the supreme Lady of Love.

106) Tenge-Wolf, Viola, "Totes sciencies son per theología. Ramon Llull's Concept of Theology as a Science", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 241-262
In the introductory sections of the Sentence commentaries and theological Summae written in the 13th and early 14th centuries, scholastic theologians dealt with a whole range of methodological issues concerning the Aristotelian theory of science and its applicability to theology. Two much-debated questions are examined in this study: a) Is theology a science? And if so, b) What are the principles of demonstration employed in this science? In the first part of the paper, examples are given of how academic theologians answered these questions, while in the second part Ramon Llull's solutions to the same problems are outlined. While many of his contemporaries did not clearly distinguish between theologia as the Word of God in the Bible and theologia as an academic discipline using scientific methods, Llull had a very precise notion of theology as a science. In his eyes, the kind of theology that is based on faith and authorities (like Holy Scripture and the teachings of the Church Fathers) is no science in the proper sense. Even though he never explicitly says so, there is no doubt that this verdict neatly applies to academic theology as it was taught in Paris. Theology as understood by Llull, on the other hand, meets the methodological requirements of a science in making use of rational argument and proof. As regards the first principles of demonstration, Aristotle had postulated them to be self-evident, necessary, and universal. Most 13th century theologians maintained that in theology the Articles of Faith served as principles. These, however, could hardly be considered self-evident, since they were derived from revelation and grounded in faith. This was a fundamental problem faced by all scholastic authors. Llull tried to solve it by qualifying theology as a particular science (in the Aristotelian sense), governed by the Lullian Art as the general science, and with principles subalternate to the universal principles of the Art. In his concept of theology, the articles of faith are neither first principles nor indemonstrable, but subject to proof by the Lullian method of demonstratio per aequiparantiam.

107) Tessari, Alessandro i Alberto Pavanato, "Ramon Llull, un uomo del nostro tempo", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 185-194
Ressenyat a continuació.

108) The Art of Computer Programming. Vol. 4, Fasc. 4: Generating all Trees; History of Combinatorial Generation (Upper Saddle Riber, N.J., Boston et al.: Addison Wesley, 2006), 120 pp.
Pàgines sobre Ramon Llull: 56-59, 74.

109) Tomàs, Margalida, "Ramon Llull en l'obra literària i erudita de Marià Aguiló", Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, vol 55 (2015-2016 (2018)), pp. 285-312
Vegeu la ressenya de Joan Santanach del volum Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016.

110) Tomàs, Margalida, "Ramon Llull en l'obra literària i erudita de Marià Aguiló", Ramon Llull en la literatura catalana del segle XIX: VI Seminari d'Estudis Catalans del Vuit-cents, Palma (Mallorca), 11 de novembre de 2016. Universitat de les Illes Balears, "Temps Obert, 32" (Palma: Lleonard Muntaner, Editor, 2019), pp. 121-144
Ressenyat a continuació.

111) Tous, Francesc, "Metàfores, condicions i flors: els aforismes "amatius" de Ramon Llull, del Llibre d'amic e amat a l'Arbre de filosofia d'amor", Actes del Congrés de Clausura de l'Any Llull. «Ramon Llull, pensador i escriptor». Barcelona, 17-18 de novembre de 2016, ed. Lola Badia, Joan Santanach i Suñol i Albert Soler i Llopart, "Col·lecció Blaquerna, 13" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2018), pp. 487-504
Ramon Llull's mystical works, whose main goal is to instruct and guide the human will towards the love of God, have some features in common: a strong didactical and applied purpose, the use of figurative language based on the metaphor of the lover and the Beloved, and the rhetorical use of brief forms, primarily maxims and other kinds of sententious forms. This paper offers a preliminary comprehensive analysis of the collections and series of mystical maxims written by Llull. The first part is devoted to delimiting and describing the textual corpus under study, which includes the Book of the Lover and the Beloved (1276-1283), the Ars amativa boni (1290), the Flowers of Love and Flowers of Intelligence (1294) and the Tree of the Philosophy of Love (1298). Secondly, the form and function of these series of maxims are analyzed, making it possible to identify their similarities and divergences. The conclusion of the paper is that, in some cases, the divergences between the last three books and the first one, the Book of the Lover and the Beloved, can be linked to the transformations of the Lullian Art in the transition from the quaternary to the ternary phase.

112) Trujillo Cano, Amando, "Los estados de vida cristiana en el Romance de Evast y Blanquerna de Raimundo Lulio", Analecta TOR, vol 197 (2017), pp. 510-514
Nota bibliogràfica sobre Amando Trujillo Cano. "Los estados de vida cristiana en el Romance de Evast y Blanquerna de Raimundo Lulio." Analecta TOR. Vol 196. Tesi di licenza presso Pontificia Università Antonianum in Roma, 2017. pp. 5-212

113) Trujillo Cano, Amando, "The Orde de Religió in the Romanç d'Evast e Blaquerna by Raymund Lull", Analecta TOR, vol 200 (2019), pp. 173-198
Descripció de la vida religiosa en el Blaquerna a partir d'una lectura minuciosa de l'obra.

114) Vandergheynst, Pierre, Roland Tormey, Lisandra S. Costiner i Sarah Kenderdine, "Computational Thinking and Thinking Computationally", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 452-458
Ressenyat a continuació.

115) Vattimo, Gianni, "Is Religion an Enemy of Civilization?", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 15-22
Ressenyat a continuació.

116) Vega, Amador, "Imperceptible Analogy in Art. The Forest Metaphors of Ramon Llull and Perejaume", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 203-222
Ressenyat a continuació.

117) Vega, Amador, "Introduction to Salvador Dalí's Mystical Manifesto: Dalí and Iberian Mysticism", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski, vol Karlsuhe: ZKM (2018), pp. 179-182
Ressenyat a continuació.

118) Vega, Amador, "La signification artistique de la mystique lullienne", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 41-64
Ressenyat a continuació.

119) Vega, Amador, Peter Weibel i Siegfried Zielinski, "The Blue Catalogue: Exhibiting Ramon Llull, Thinking Machines, and Combinatorial Arts - Fragments", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 313-451
Ressenyat a continuació.

120) Verger, Jacques, "L'intérêt des maîtres parisiens du XIIIe siècle pour les textes non universitaires, latins ou vernaculaires", Les formes laïques de la philosophie. Raymond Lulle dans l'histoire de la philosophie médiévale, ed. Dominique de Courcelles, "Instrumenta Patristica et Mediaevalia (IPM), 81" (Tournhout: Brepols, 2018), pp. 123-138
Ressenyat a continuació.

121) Villatoro, Vicenç, "If I could reconcile Reason and Madness...", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 459-462
Ressenyat a continuació.

122) Weibel, Peter, "Ramon Llull: Poet and Pioneer of Digital Philosophy", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 95-127
Ressenyat a continuació.

123) Zielinski, Siegfried, "Lullism: A Modern (Media-) Philosophical Approach", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 277-292
Ressenyat a continuació.

124) Zweig, Janet, "Ars Combinatoria: Mystical Systems, Procedual Art, and the Computer", Dia-Logos. Ramon Llull's Method of Though and Artistic Practice, ed. Amador Vega, Peter Weibel i Siegfried Zielinski (Karlsuhe: ZKM, 2018), pp. 255-274
Ressenyat a continuació.

III. Tesis i tesines

125) Martínez Bejarano, Nicolás, Imagen que cambia, imagen que permanece. Estudio sobre el papel de la imagen en el tránsito del ciclo cuaternario al ciclo ternario en el Arte de Ramon Llull (Tesi(na). Tesis de Grado, Universidad Nacional de Colombia, 2018), 70 pp.
Este trabajo parte de una pregunta básica: ¿puede ayudar el estudio de las imágenes a la filosofía? A partir del concepto de Sprachnot de Gadamer se estudia el caso de Ramon Llull, sobre la base de las aportacions de Anthony Bonner, Robert Pring-Mill y Josep Rubio. El foco està en el cambio en las imágenes durante el tránsito de las Artes cuaternarias a las ternarias: si bien es cierto que se usan las mismas imágenes, la función que ellas cumplen en uno y otro ciclo de Arte es diferente. Las imágenes no son inmunes a los cambios operados en el mecanismo y el aparato conceptual del Arte.

126) Trujillo Cano, Amando, "Los estados de vida cristiana en el Romance de Evast y Blanquerna de Raimundo Lulio", Analecta TOR, vol 196 (Tesi di licenza presso Pontificia Università Antonianum in Roma, 2017), pp. 5-212
Lectura atenta i detallada del Blaquerna amb especial atenció als diferents estats de vida (laical, matrimonial, religiós, episcopal, eremític...) que s'hi reflecteixen.