Bibliografia de Studia Lulliana V. 61 (2021)

I. Edicions, antologies i traduccions d'obres lul·lianes

1) Arnau de Vilanova, Arnaldi de Villanova. Opera Medica Omnia. XIII. Speculum Medicinae (Barcelona, 2018), pp. 448
Conté edicions de:
Vilanova.8 - Speculum [Llatí], pp. 95-353
Ressenyat a continuació.

2) Baum, Ilil, "Critical Edition of a Fragment of Ramon Llull's Centum Formae in the Introductorium Magnae Artis Generalis", Jewish Quarterly Review, vol 110,3 (2020), pp. A1-A16
Conté edicions de:
FD I.13 - Introduc [Hebreu] [fragment]
This is an edition of a late fifteenth- or early sixteenth-century fragment from the Vatican Library (MS Vat. ebr. 375, ff. 50r-51r), written in Catalanized Castilian in Hebrew script. It contains seventeen philosophical definitions belonging to Ramon Llull's lists of centum formae (hundred forms) in his Introductorium magnae artis generalis(Introduction to the great general art; also known as Liber de universalibus, The book of universals).

3) Llull, Ramon, Arbre de filosofia d'amor, trad. Joan Gelabert (Mallorca: Publicacions Illa sobre Mar, 2019), 197 pp.
Conté edicions de:
III.32 - ArbFilAm [Català] [versió moderna]
Ressenyat a continuació.

4) Llull, Ramon, Contes et fables, trad. Patrick Gifreu (Perpinyà: Éditions de la Merci, 2020), 205 pp.
Conté edicions de:
II.A.19 - Blaquerna [Francès] [fragments]
II.B.15 - Felix [Francès] [fragments]
III.23c - ArbExe [Francès] [fragments]
La introducció comença amb "Contexte, vie et oeuvre", pp. 9-18, presenta les tres obres d'on procedeixen els materials, Blaquerna, Fèlix i Arbre de ciència, pp. 18-19, i glossa els "exemples pour prêcher" escollits i traduïts, pp. 19-28. Els originals procedeixen de la NEORL, les OS i les OE, respectivament. Segueixen una cronologia, pp. 31-37 i una bibliografia amb entrades relatives a la literatura exemplar de LLull, pp. 31-45. Tots els relats, presos del Blaquerna, pp. 59-121, del Fèlix, pp. 123-172 i de l'Arbre de ciència, pp. 173-201 estan dotats d'un títol i precedits d'una introducció succinta a l'obra.

5) Llull, Ramon, Doctrina pueril: A Primer for the Medieval World, trad. John Dagenais; intr. Joan Santanach (Barcelona - Woodbridge: Barcino - Tamesis, 2019), 267 pp
Conté edicions de:
II.A.6 - DoctPu [Anglès]
Traducció anglesa a partir de la darrera edició crítica de l'original. Introducció i notes.

6) Llull, Ramon, Libro de contemplación en Dios, trad. Júlia Butinyà, Matilde Conde Salazar i Carmen Teresa Pabón de Acuña, vol 3 vols. (Madrid: Editorial Palas Atenea, 2018-2020)
Conté edicions de:
I.2 - Contemp [Castellà]
Primera traducció completa del Llibre de contemplació a l'espanyol. Introducció i notes.

II. Estudis lul·lístics

7) Andreu Alcina, Joan, "Creer para entender; entender para creer: una reflexión a partir del diálogo Disputatio fidei et Intellectus de Ramon Llull", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 127-140
Ressenyat a continuació.

8) Badia, Lola, "El mot natura en Ramon Llull. Accepcions i contextos", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 83-100
Ressenyat a continuació.

9) Barenstein, Julián, "Ars Raimundi. Ramon Llull y su Arte en el contexto ético-polítici de los últimos siglos medievales", Biblioteca Augustiniana, vol 1 (2013), pp. 42-87
Como sugiere el título mismo de este artículo, nuestro objetivo es ofrecer los principios de un modelo de abordaje del pensamiento de Ramón Llull desde la perspectiva del contexto ético-político en el que hace su aparición y alcanza su pleno desarrollo.

10) Barrionuevo, María Soledad, "El Testamentum de Pseudo-Llull en la Obra del alquimista esloveno Janez Friderik von Rain", Mundo Eslavo, vol 19 (2020), pp. 215-225
Ressenyat a continuació.

11) Batalla, Josep, Ramon Llull, un cristià enraonat. Per posar fi a l'entabanament del 'lull' lògic, "Exemplaria Scholastica, 9" (Santa Coloma de Queralt: Obrador Edèndum, 2019), 241 pp.
Aplec d'articles i treballs, corregits i refosos, que l'autor ha anat publicant al llarg dels darrers anys:
 Josep Batalla. "Ego, qui sum laicus." SL. Vol 48. 2008. pp. 69-92
Introducció de Ramon Llull. Lo desconhort. Cant de Ramon. Ed. Josep Batalla. (Exemplaria Scholastica; 1). Tona (Barcelona): Obrador Edèndum, 2004. 148 pp.
 Josep Batalla. "Ramon Llull: un mag omniscient o un cristià enraonat?." Núvol, el digital de cultura: Punt del Llibre. 2013, 29 juliol. 
 Josep Batalla. "L'art lul·liana com a teologia filosòfica." Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca. Vol 15. 2010. pp. 321-344
 Josep Batalla. "La teologia de Ramon Llull o l'enraonament de la fe." Qüestions de vida cristiana. Vol 255. 2016. pp. 41-59
 Josep Batalla. "Llull as Lay Philosopher and Theologian." A Companion to Ramon Llull and Llullism. Ed. Amy M. Austin, Mark D. Johnston. Leiden: Brill, 2018. pp. 46-80
 Josep Batalla. "Es pot ésser lul·lista avui dia? Reflexions entorn de Kurt Flash, El pensament filosòfic a l'Edat Mitjana." ATCA. Vol 26. 2007. pp. 619-635

12) Baum, Ilil, "Jewish Lullism around the Expulsion: A Spanish-Catalan Fragment in Hebrew Characters from Ramon Llull's Introductorium Magnae Artis Generalis", Jewish Quarterly Review, vol 110,3 (2020), pp. 553-573
Ressenyat a continuació.

13) Benlabbah, Fatiha, "Para un diálogo interreligioso: Ibn Arabi y Raimundo Lulio", Francesco d'Assisi e al-Malik al-Kamil. L'icona del dialogo tra storia e attualità, ed. Sara Muzzi i Giuseppe Buffon (Milano - Roma: Terra Santa - Antonianum, 2020), pp. 37-50
Ressenyat a continuació.

14) Blanco Mourelle, Noel, "Ramon Llull, Romance of Evast and Blaquerna, trans. Robert D. Hughes, with an introduction by Albert Soler and Joan Santanach. Woodbridge: Tamesis / Barcelona: Barcino, 2016", Speculum, vol 94/4 (2019)
Ressenya de Ramon Llull. Romance of Evast and Blaquerna. Trad. Robert D. Hughes; intr. Albert Soler, Joan Santanach. Barcelona - Woodbridge: Barcino - Tamesis, 2016. 564 pp.

15) Blanco Mourelle, Noel, "Reinventing the wheel: Pedro de Guevara's Nueva y sutil invencion as pedagogical technology", Journal of Spanish Cultural Studies, vol 21 (3?) (2020), pp. 293-311
This article shows that the Spanish court was an experimental pedagogical space oriented toward cultivating women as political subjects. In order to do so, I will examine Pedro de Guevara's Nueva y sutil invencion, en seys instrumentos (1581), a primer containing a Latin grammar game written in the vernacular, designed for Philip II's daughters, Isabel Clara Eugenia and Catalina Micaela. The novelty of the game is that it is built around a series of circular paper mechanisms, called instrumentos, that allow the player-student to learn Latin as a combination of grammatical elements present on a wheel, as opposed to the rote memorization of canonical passages. In this article, I will show that Pedro de Guevara based these instrumentos on the fourth figure of Ramon Llull's Art and that this adaptation is linked to the work of a Lullist circle with royal sponsorship. Guevara's role as preceptor and, thus, supervisor of the education of the infantas Isabel and Catalina shows that Philip II's Lullism had both public and private implications that the king assumed as a natural part of his interest in the Art. The creation of the instruments in the form of wheels in Guevara's primer elucidates how early modern authors transformed a medieval tool of knowledge through conceptual debate and material alterations.

16) Bonner, Anthony, L'Art i la lògica de Ramon Llull. Manual d'ús. Suplement, "Col·lecció Blaquerna, 9" (Barcelona / Palma: Universitat de Barcelona / Universitat de les Illes Balears, 2020), pp. xiii + 53
Ressenyat a continuació.

17) Bordoy Fernández, Antoni, "Ramón Llull o el heterodoxo que quiso crear una ciencia plenamente cristiana", La Albolafia: Revista de Humanidades y Cultura, "Pensamiento filosofico español (II), 18" (2019), pp. 60-78
En aquest article es fa una presentació general de la vida i el pensament de Ramon Llull i s'ofereix una visió panoràmica i actualitzada de la bibliografia sobre el seu sistema filosòfic.

18) Bordoy, Antoni, "Las Siete proposiçiones de Maestre Remon Lullio sobre la piedra philosophal: estudio y edición de un texto pseudo luliano inédito de la alquimia hispana del siglo XVI", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 171-197
Ressenyat a continuació.

19) Buosi Moncunill, Stefania, "El Testament pseudolul·lià de Jaume Mas: traducció o còpia de treball d'un alquimista català?", Literature, Science & Religion: Textual Transmission and Translation in Medieval and Early Modern Europe, ed. Manel Bellmunt Serrano i Joan Mahiques Climent, "Problemata literaria, 88" (Kassel: Edition Reichenberger, 2020), pp. 43-62
Ressenyat a continuació.

20) Cabello Llano, Ignacio, "Misión y cruzada en el pensamiento de Ramon Llull (1232-1316), una cuestión sin zanjar", Medievalismo, vol 30 (2020), pp. 75-115
En el presente artículo presentamos un estado de la cuestión (revisión bibliográfica y esbozo de una posible línea a seguir) acerca de las ideas de misión y cruzada y su interrelación (la manera en que se conjugan ambos conceptos, aparentemente contradictorios o excluyentes) en el pensamiento filosófico, político y misionero del mallorquín Ramon Llull (1232-1316). Tras explicar los principales puntos fuertes y débiles de cada uno de los enfoques historiográficos, llegamos a la conclusión de que un estudio profundo, holístico y unitario del pensamiento de Llull podría iluminar la cuestión de la misión y la cruzada superando viejos esquemas dualistas y alcanzando una comprensión más adecuada del problema.

21) Calpe Melendres, Francisco Xavier, "Entre la disputa y el diálogo: virtudes y límites del método luliano de misión", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 141-168
Ressenyat a continuació.

22) Calpe Melendres, Francisco Xavier, "Francisco de Asís y Ramón Llull: dos locos de Dios movidos por una misma voluntad de encuentro con el hermano musulmán", Francesco d'Assisi e al-Malik al-Kamil. L'icona del dialogo tra storia e attualità, ed. Giuseppe Buffon i Sara Muzzi (Milano - Roma: Terra Santa - Antonianum, 2020), pp. 51-74
Presentazione del pensiero e dell'opera lulliana in chiave francescana per arrivare alla conclusione che san Francesco e Llull condividono la volontà di un incontro con i musulmani rispettando la libertà di coscienza dei non cristiani.

23) Calpe Melendres, Francisco Xavier, "Ramon Llull i Xavier Zubiri: dues visions convergents del cristianisme com a plenitud de l'experiència teologal", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 31-55
Ressenyat a continuació.

24) Colomba, Coralba, "«Ad umbram cuiusdam arboris speciosae»: alcune riflessioni sulla natura bella nel Liber de gentili et tribus sapientibus e nel Liber amici et amati di Raimondo Lullo", Studi Medievali, "III, 59/1" (2018), pp. 65-78
Ressenyat a continuació.

25) Conde Solares, C., "The moral dimensions of sufism and the iberian mystical canon", Religions, vol 11(1) (January 2020)
Ressenyat a continuació.

26) Díaz Marcilla, Francisco José, "Hacia una historia del lulismo atlántico: modelos de transmisión y asimilación del pensamiento de Ramon Llull (siglos XIV-XVI)", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 201-219
Ressenyat a continuació.

27) Domínguez Reboiras, Fernando, "El Libro sobre la (re)conquista de la Tierra Santa (Montpellier 1309). Algunas observaciones sobre su contexto político", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 21-55
Ressenyat a continuació.

28) Domínguez, Fernando, "Existo, luego pienso. El Libro de contemplación en Dios de Ramon Llull", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 25 (2020), pp. 315-326
Ressenya

29) DuPont, Denise, "Emilia Pardo Bazán y Ramón Llull: imperio y evangelización", Siglo diecinueve: literatura hispánica, vol 26 (2020), pp. 157-182
Este artículo trata lo espiritual, la colonización de América y el sueño de África en los escritos de Emilia Pardo Bazán (1851-1921), centrándose en sus lecturas del filósofo mallorquín Ramón Llull (1212-1316) en San Francisco de Asís: siglo XIII (1882) y "Los franciscanos y Colón" (1892). Para la coruñesa, Llull era un caballero andante del amor, la fe, la razón y la misión: las misiones franciscanas funcionan como tela de fondo para su discusión del místico polímata, que era terciario franciscano. La idea llulliana de la evangelización trazada por la escritora, forma el marco para una visión del imperio que cede su protagonismo a las antiguas colonias que se han hecho fértiles para la extensión del amor evangélico. Si la difusión cultural es típica en la historia del cristianismo, el auge de los territorios que antes pertenecían a España frente a la decadencia de ésta era de esperar, y Pardo Bazán tendría que aceptar la alteración ya que entendía las dinámicas de la misión. El cambio no dejaba de ser doloroso para una persona tan patriótica como ella, pero tampoco era sorprendente, igual que no lo es hoy en día.

30) Ensenyat Pujol, Gabriel, "La figura del burgès en Ramon Llull", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madris: sindéresis, 2020), pp. 57-82
Ressenyat a continuació.

31) Ensenyat Pujol, Gabriel, "Ramon Llull i Anselm Turmeda: dues actituds mallorquines enfront de l'Islam", La Barbaria i les Balears: les relacions entre Tunis i l'arxipèlag al llarg de la història, ed. Gonçal Artur López Nadal i Andreu Seguí Beltrán (Palma: Govern de les Illes Balears-Institut d'Estudis Baleàrics-Sa Nostra-Universitat de les Illes Balears, 2019), pp. 15-32
Ressenyat a continuació.

32) Esquerda i Bifet, Joan, "María en la experiencia de los místicos, ejemplo de "Via Puchritudinis", con especial referencia a Ramón Llull", Estudios marianos, vol 85 (2019), pp. 139-190
Ressenyat a continuació.

33) Ferrero Horrach, Ana, "La patrimonialització de la figura de Ramon Llull. Estat de la qüestió", Turisme cultural anàlisi, diagnòstic i perspectives de futur, ed. Gabriel Mayol Arbona, Sebastià Serra Busquets i Brígida Gomila Juneda (Palma: Conselleria model econòmic, turisme i treball, Agència d'Estratégia Turística Illes Balears, 2020), 581+579 pp.
Ressenyat a continuació.

34) Friedlein, Roger, "Selbstermächtingung statt sodalitas. Jaume I und Ramon Llull auf dem Weg zur Selbstautorisierung", Romanische Forschungen, vol 132, 4 (2020), pp. 467-492
Estudia el paper del jo al Llibre dels fets de Jaume I, al Desconhort i a altres obres en què Llull opera en primera persona per establir les diferències entre aquestes dues formes d'autoempoderament i els usos del jo de la literatura del Renaixement.

35) García Pérez, Francisco José, "Fr. Francisco Vich de Superna y la agonía de la causa luliana en Roma", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 221-241
Ressenyat a continuació.

36) Gayà, Jordi, Albert Soler i Llopart, Armand Puig i Tàrrech i Joan-Josep Omella, "El beat Ramon Llull, font d'inspiració i de recerca", Revista Catalana de Teologia, vol 44/1 (2019), pp. 69-81
Textos de les intervencions que es van fer en l'acte acadèmic "El beat Ramon Llull, font d'inspiració i de recerca" el dia 28 de març de 2019 a la seu de l'Ateneu Universitari Sant Pacià.

37) Gayà, Jordi, "Fe y razón: tres metáforas botánicas", Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 103-125
Ressenyat a continuació.

38) Giles, R.D., "Giles, R.D., The problem of interreligious peacemaking in the works of Ramon Llull", Religions, vol 11(4) (April 2020)
Ressenyat a continuació.

39) Hughes, Robert, "Ramon Llull, 'Doctrina Pueril': A Primer for the Medieval World. Introduction by Joan Santanach; translation and notes by John Dagenais. Barcelona: Barcino/Woodbridge: Tamesis, 2019", Bulletin of Spanish Studies, vol 97, 8 (2020), pp. 1395-1399
Ressenya

40) Mansur Moreira, José Cristiano, "Raimundo Lúlio e o diálogo inter-religioso medieval (Século XIII)", Revista Chilena de Estudios Medievales, vol 16 (2019), pp. 52-58
Ressenyat a continuació.

41) Matteoli, Marco, "Ramon Llull: Vida i Obres. Volum I: Anys 1232-1287/1288, Obres 1-37, Ramon Llull, Pere Villalba i Verneda (ed. lit.), Barcelona : Institut d'Estudis Catalans, 2015", Variants, vol 14 (2019), pp. 194-196
Ressenya

42) Nowviskie, Bethany, "Ludic Algorithms", Pastplay. Teaching and Learnig History with Technology, ed. Kevin Kee (Ann Arbor: The University of Michigan Press, 2014), pp. 139-171
Ressenyat a continuació.

43) Pabón de Acuña, Carmen Teresa, "Reflexiones sobre el trabajo de la traducción del Liber Contemplationis in Deum de Ramon Llull", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 25 (2020), pp. 331-338
Ressenya

44) Perejaume, Fonts líquides i fonts lignificades (Sant Celoni: Tushita Edicions, 2020), 181 pp.; Llull, 112-117
L'autor especula sobre la "dinàmica líquida" de les figures de l'Art a partir d'una figura pseudolul·liana conservada en un còdex de l'Escorial que reprodueix però que no especifica.

45) Perelló Femenia, Maria Antònia, "Joan Alcover i Ramon Llull", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 106-123
Ressenyat a continuació.

46) Perelló Femenia, Maria Antònia, "Ramon Llull a la poesia de Miquel Costa i Llobera", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 91-105
Ressenyat a continuació.

47) Ramon Llull y el Lulismo: fe y entendimiento, ed. Lucio M. Nontol i Rafael Ramis Barceló (Madrid: Sindéresis, 2020), pp. 245
Ressenyat a continuació.

48) Ribera Llopis, Juan M., "Llibre de Contemplació en Déu / Libro de Contemplación en Dios", Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, vol 25 (2020), pp. 313-314
Ressenya

49) Rocha da Silveira, Augusto Leandro, "Aspectos éticos no Livro da Ordem de Cavalaria de Ramon Llull. Por uma autonomia da ética luliana", Revista Chilena de Estudios Medievales, vol 16 (2019), pp. 46-51
Més que no pas d'un article, es tracta més aviat d'una breu presentació d'un projecte de recerca sobre l'ètica lul·liana centrada en l'anàlisi del Llibre de l'orde de cavalleria. El nivell de concreció de la proposta, però, no és excessivament alt, i la bibliografia de què parteix l'autor no sembla gaire posada al dia: entre d'altres coses, justifica la necessitat de l'estudi amb una referència a un article de Trias Mercant --de 1989!-- en què es diu que no hi ha recerca sobre el tema.

50) Romano, Marta M.M., "Raimondo Lullo e il dialogo con l'altro: un lungo percorso esistenziale e dottrinale", Giornate di archeologia. Arte e storia del Vicino e Medio Oriente. Atti della V edizione (Milano, 9-11 maggio 2019) (Milano: Ed. Terra Santa, 2020), pp. 201-211
Ressenyat a continuació.

51) Romano, Marta M.M., "Ramon Llull e la parola divina: divagazioni tra le culture ebraica e musulmana", Francesco d'Assisi e al-Malik al-Kamil. L'icona del dialogo tra storia e attualità, ed. Giuseppe Buffon i Sara Muzzi (Milano - Roma: Terra Santa - Antonianum, 2020), pp. 217-246
Le divagazioni dell'A. riguardano il rapporto dei correlativi lulliani con le lingue semitiche, l'indagine sui nomi divini nei tre monoteismi abramici e la strutturazione dell'Arte. La bibliografia usata non è aggiornata e ci sono alcune imprecisioni ed errata che un buon lavoro editoriale avrebbe potuto evitare.

52) Roser Nebot, Nicolás, "Ramon Llull y el Islam", La Barbaria i les Balears: les relacions entre Tunis i l'arxipèlag al llarg de la història, ed. Gonçal Artur López Nadal i Andreu Seguí Beltrán (Palma: Govern de les Illes Balears-Institut d'Estudis Baleàrics-Sa Nostra-Universitat de les Illes Balears, 2019), pp. 153-178
Ressenyat a continuació.

53) Rosselló Bover, Pere, "La col·laboració entre Ludwig Klaiber i Salvador Galmés i el lul·lisme", El llegat de Ramon Llull, ed. Antoni Bordoy Fernández i Rafael Ramis Barceló, "Filologia UB" (Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2018), pp. 74-90
Ressenyat a continuació.

54) Sacarès Taberner, Miquela, "Qui pensa que en tu hi ha màcula, pensa que en el sol hi ha tenebres. La defensa de la Immaculada en les iconografies lul·lianes", Comprendre. Revista catalana de filosofia, vol 21/2 (2019), pp. 95-112
Ressenyat a continuació.

55) Sales, Ton, "Una pausa per retrobar Llull i les neurones", Nodes. El butlletí de l'Associació Catalana d'Intel·ligència Artificial (ACIA) (2014, 29 de setembre)
L'autor fa autocrítica i, especialment a partir de la lectura i els arguments de Josep Batalla. "Ramon Llull: un mag omniscient o un cristià enraonat?." Núvol, el digital de cultura: Punt del Llibre. 2013, 29 juliol. , es penedeix d'haver presentat Llull en treballs precedents (vegeu Ton Sales. "Llull as Computer Scientist or Why Llull Was One of Us." Transformation-Based Reactive Systems Development. 4th International AMAST Workshop. Ed. Teodor Rus, Miquel Bertran. (Lecture Notes in Computer Science; 1231). Berlín-Heidelberg-Nova York, 1997. pp. 15-21 i Ton Sales. "La informàtica moderna, hereva intel·lectual directa del pensament de Llull." SL. Vol 38. 1998. pp. 51-61) com un precursor de la lògica moderna i de la informàtica.

56) Santi, Francesco, ""Lo sisè seny, lo qual apel.lam affatus". Suggerimenti lulliani per l'attualità della filologia", La Filologia Medievale. Comparatistica, critica del testo e attualità. Atti del Convegno (Viterbo, 26-28 settembre 2018), ed. Roberto Gamberini, Paolo Canettieri, Giovanna Santini i Rosella Tinaburri, "Filologia classica e medievale, 3" (Roma - Bristol, 2019), pp. 153-166
Ressenyat a continuació.

57) Santos, Armando Alexandre dos, "O vício capital da inveja na visão de Ramon Llull", Scripta, vol 16 (2020), pp. 1-16
Ressenyat a continuació.

58) Sari, Simone i Albert Soler i Llopart, "Les Hores de Ramon Llull, pregària d'ahir i d'avui", Franciscans i sultans. XXIX Jornades d'Estudis Franciscans, "Qüestions teològiques, 25" (Barcelona: Facultat de Teologia de Catalunya - Ateneu Universitari Sant Pacià, 2020), pp. 49-75
Ressenyat a continuació.

59) Sari, Simone, "I «Cent noms de Déu» di Ramon Llull. Il Corano e l'epica romanza", Carte Romanze, vol 8/1 (2020), pp. 173-197
Ressenyat a continuació.

60) Sari, Simone, "L'eccezione all'origine della prosa catalana: l'espressione letteraria lulliana e le sue strategie di diffusione", La prosa medievale. Produzione e circolazione, "Filologia classica e medievale, 4" (Roma: L'erma di di Bretschneider, 2020), pp. 183-196
Ressenyat a continuació.

61) Sari, Simone, "Ramon Llull: un canone tutto per sé", Scripta, vol 16 (2020), pp. 431-450
Ressenyat a continuació.

62) Satorre Grau, Francisco Javier, "La lengua de la filosofía. Comentario de unos fragmentos del prólogo y del introductorio de Alonso de Zepeda y Adrada a su traducción del Árbol de la ciencia de Ramón Llull (Bruselas, 1663)", Vir bonus dicendi peritus: homenaje al profesor Miguel Ángel Garrido Gallardo, ed. Luis Alburquerque García, José Luis García Barrientos, Antonio Garrido Domínguez i Ana Suárez Miramón (Madrid: Consejo Superior de Investigaciones Científicas, CSIC, 2019), pp. 1180-1190
En una citació de dues planes, reportada al principi del treball, Alonso de Zepeda defensa l'aplicació de l'Art de Llull a la gramàtica a partir de la declinació dels correlatius; les parts de l'oració s'expliquen també totes en termes artístics. L'autor de l'article, que cita una extensa bibliografia sobre filosofia del llenguatge i una sola entrada sobre Llull de caràcter divulgatiu, analitza les consideracions de Zepeda, que semblen proposar per primera vegada en llengua castellana (l'edició del Árbol de ciencia amb els comentaris de Zepeda és de 1663) una reflexió especulativa sobre les relacions entre filosofia i gramàtica.

63) Selfa Sastre, Moisés i Enric Falguera Garcia, "El Llibre de les Bèsties (1287-1289) de Ramon Llull: anàlisi d'adaptacions infantils i juvenils", Caplletra, vol 69 (2020), pp. 39-60
Anàlisi de les sis adaptacions que del Llibre de les Bèsties (1287-1289) es van publicar per al públic infantil i juvenil amb motiu de l'Any Llull (2015-2016), centrada especialment en els seus paratextos extratextuals i textuals. La presentació i anàlisi d'aquests paratextos ens permet determinar, d'una banda, a quin tipus de nivell lector va adreçada cada adaptació i quin treball didàctic en pot resultar; i, de l'altra, com el missatge que Llull transmet en aquesta obra literària pot ser copsat pel públic infantil i juvenil del segle XXI.

64) Suau i Puig, Teodor, "Pels camins de la terra. Tot recordant Ramon Llull", Serra d'Or, vol 710 (2019), pp. 6
Breu reflexió

65) Valls-Pujol, Esperança, "Nahmanides' Astrological and Religious Thinking and the Views of the Contemporaneous Catalan Christian Sages", Perichoresis:The Theological Journal of Emanuel University, vol 18, 4 (2020), pp. 81-95
Ressenyat a continuació.

66) Valverde Garcia, Llorenç, Set fracassos que han canviat el món. Del rentavaixelles a la telefonia mòbil, "Manuals, 222" (Barcelona: Editorial UOC, 2014), 263 pp.
Assaig divulgatiu que repassa en clau d'humor i amb ironia les circumstàncies que van envoltar la creació de set invents que han tingut un fort impacte en el desenvolupament tecnològic de la societat i en la vida quotidiana de la gent. Els primers quatre capítols tenen com a fil conductor invents que van sorgir de la necessitat d'evitar l'error humà. El primer, titulat "Llull: els errors dels infidels" (p. 43-62), està dedicat a l'Art lul·liana.

67) Villalba i Varneda, Pere, "Ars inveniendi: Ramon Llull", Antonianum Antonianum, vol 94/2 (2019), pp. 267-312
Ressenyat a continuació.

III. Tesis i tesines

68) Trujillo Cano, Amando, La vida religiosa y la vida eremítica en el pensamiento de Raimundo Lulio, según el Romanç D'Evast e Blaquerna (Tesi Dissertatio ad Doctoratum. Pontificia Universitas Antonianum. Facultas theologiae. Specializatio in Spiritualitate, 2021)
Este trabajo identifica catorce rasgos característicos de la vida religiosa y de la vida eremítica, según el Romanç d'Evast e Blaquerna de Raimundo Lulio, obra que expresa con gran creatividad narrativa sus ideas filosóficas y teológicas, aplicadas a cinco estados de vida cristiana. El número de rasgos fue elegido para simbolizar los catorce artículos de fe descritos en algunas de las obras de Lulio. Estos dos estados de vida están descritos en los dos libros más voluminosos de la novela, lo cual es indicativo de la importancia que Lulio les dio en ella y en su obra en general. Con el fin de identificar elementos de continuidad o evolución, el análisis de estos dos estados de vida incluye otras obras de Lulio. De especial valor para comprenderlos es la fecunda tensión existente entre la vida contemplativa y la activa, así como la santidad de vida y la aplicación del Arte, en el contexto de la estrategia literaria luliana para la renovación de la vida cristiana y la conversión de los no cristianos.